Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0227/09).
Na Svet so naslovljena naslednja vprašanja.
Zadeva: Protilizbonska retorika
Globalna finančna kriza nam je pokazala, kako pomembno je imeti močno Evropsko unijo. Na Irskem smo se hitro naučili, da bodo miti in dezinformacije o Lizbonski pogodbi slaba tolažba v pojemajočem gospodarstvu z vse večjo nezaposlenostjo. Kako namerava Svet s predsedstvom EU, ki ga vodi Češka republika in njen lastni predsednik države zagovarja protilizbonsko retoriko, izgladiti ta sporočila z očitno potrebo po večjem in ne manjšem sodelovanju EU?
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Svet je vedno zagovarjal svojo odločitev, da okrepi sodelovanje v EU, zlasti v času krize. Češko predsedstvo se z nadaljevanjem dejavnosti od predhodnika zelo trudi, da bi rešilo težave, ki jih je povzročila trenutna finančna in gospodarska kriza, in v tem okviru je sprejelo ukrepe na različnih ravneh. Vzpostavilo je skupni okvir za države članice, kot je mogoče videti na primer iz načrtov za reševanje bank, evropskega načrta za oživitev gospodarstva, regulacije in nadzora finančnih trgov. Evropski parlament je prav tako prispeval k tem ukrepom s podpiranjem naložb v infrastrukturo in prav tako s prizadevanji na mednarodnem obzorju. Svet se je na svojem srečanju 19. in 20. marca osredotočil na prihajajočo finančno krizo in težave realnega gospodarstva in jasno povedal, da se Evropa lahko sooči s temi težavami in zaustavi trenutno krizo le z enotnim in usklajenim ukrepanjem v okviru enotnega trga ter gospodarske in monetarne unije. Svet je na svojem srečanju dne 19. marca odločil, da bi moral tesno usklajen odziv EU v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva mobilizirati vse razpoložljive instrumente, vključno z viri Skupnosti, in da bi moral v celoti vključiti strategijo za rast, zaposlovanje, socialno integracijo in socialno varnost.
Kar zadeva Lizbonsko pogodbo, je Svet lani decembra dosegel dogovor o nadaljnjem napredku. Na zahtevo Irske so se države članice strinjale, da zagotovijo pravna zagotovila glede vprašanj, ki so bila vir zaskrbljenosti med lanskim referendumom na Irskem. Svet se je prav tako strinjal, da če Lizbonska pogodba začne veljati, potem bi bilo treba v skladu z bistvenimi pravnimi postopki sprejeti sklep o nadaljevanju nacionalnega zastopanja vsake države članice v Komisiji. Z izjemo dokončanja podrobnih dejavnosti, osredotočenih na to tematiko do srede leta 2009, in ob predpostavki zadovoljive izvedbe, se je irska vlada istočasno zavezala, da bo delala v smeri ratifikacije Lizbonske pogodbe do konca obdobja te komisije. Evropski svet je bil na svojem srečanju 19. in 20. marca obveščen o trenutnem stanju te zadeve in se odločil, da bo jo spet obravnaval na zasedanju v juniju 2009.
Gay Mitchell
Gospa predsednica, naj se zahvalim ministru za odgovor.
Mislim, da se v tem parlamentu - pa tudi v institucijah na splošno - preveč postavimo v bran, kadar gre za Lizbonsko pogodbo in Evropsko unijo na splošno. Čas je, da z argumenti stisnemo v kot nekaj ljudi, ki napadajo Evropo. Kje bi bili brez Evropske centralne banke? Kje bi bili - tisti, ki smo v evrskem območju - brez njega?
Edina stvar, ki je nimamo, je spoznaven vodja Evropskega sveta, ki bi govoril o zadevah gospodarske oživitve, in mislim, da je jasno, da je določba, ki v Lizbonski pogodbi tako osebo predvideva, zares bistvena. Če bi sedaj tako osebo imeli, ne bi imeli cikcakanja med šestmesečnimi predsedstvi.
Morda bi minister lahko povedal v svojem odgovoru, kakšne so napovedi za ratifikacijo Pogodbe v Češki republiki.
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Na vsa vprašanja bom naenkrat odgovoril kasneje.
Predsednica
Običajni postopek je tak, da najprej odgovorite na vprašanje in dodatna vprašanja in nato bom - tako sem se odločila - zbrala ostala dodatna vprašanja in jih naslovila na vas.
Torej najprej bi vas prosila, da odgovorite.
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Hvala, gospa predsednica. Gospe in gospodje, odgovoril bom na vprašanje. Rad bi poudaril, da kar zadeva ratifikacijo Lizbonske pogodbe, v Češki republiki dvodomni parlament, sestavljen iz predstavniškega doma in senata, trdo dela na tej pogodbi in 18. februarja letos je pogodbo potrdil predstavniški dom. Tukaj moram poudariti, da je v skladu s češkimi ustavnimi pravili pomembno, da mora to pogodbo sprejeti ustavna večina. Senat češkega parlamenta bo verjetno glasoval o pogodbi 6. maja, toda senat je svojo potrditev pogojil s sestavo ustreznega zakona, v skladu s katerim bo prenos pooblastil pri glasovanju kvalificirane večine zahteval soglasje obeh domov parlamenta. To pomeni tako imenovani pogojni mandat. Zadevni zakon je že napisan in potrjen in pričakujemo, da bo 6. maja senat glasoval o tem zakonu in ko bo ta sprejet, bo Lizbonska pogodba prejela ratifikacijo parlamenta.
Richard Corbett
Ali se češko predsedstvo ne strinja, da težava v primeru Lizbonske pogodbe ni toliko pomanjkanje informacij o pogodbi, ker so informacije tukaj in dostopne, ampak velik del napačnih informacij, ki ji širijo nasprotniki Pogodbe?
Ob upoštevanju tega, da Pogodbe niso podpisale evropske institucije, pač pa so jo izpogajale države članice, ali se prav tako predsedstvo ne strinja, da morajo nacionalne vlade storiti veliko več, da preprečijo mite in napačne informacije, na katere opozarja gospod Mitchell, in da sodelujejo pri tej pomembni razpravi o prihodnosti Evrope?
Christopher Heaton-Harris
Minister, prepričan sem, da tudi v vaši državi, tako kot na Irskem, volilci čutijo in jih skrbi orwellovski občutek glede EU. Niso neumni in vejo, da je Komisija olepšala svoj zakonodajni program, tako da irskih medijev niso dosegle slabe novice.
Sramotno je, da so gospod Mitchell, gospod Corbett in ostali tako zaslepljeni od bleščečih nagrad za uspešne evrokrate, da so spregledali bistvo: ljudje na Irskem so svojo odločitev podali. Gospod, morda bi lahko prepričali Svet, da zapove Komisiji, da ustavi množično širjenje njenih sporočil in informacij - pod drugim imenom propagande - oddelkov in dovoli, da rezultati, ki jih je dalo čudovito irsko prebivalstvo, ostanejo in se z njimi dokaže, da demokracija v Evropski uniji živi.
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Moram poudariti, da bi morali biti vsi dovolj pogumni in si priznati, da državljani EU vedo zelo malo o tem, kako deluje EU. EU pogosto učinkuje na državljane EU zelo abstraktno in njene institucije je težko razumeti. Nižja je raven zavedanja, lažje nastanejo pogoji, ki vodijo k na primer napačnim informacijam, ki se zasidrajo v mislih ljudeh tolik bolj, ker niso dovolj obveščeni o tem, kako deluje EU. Po mojem mnenju bi reševanje demokratičnega deficita in dejstva, da se državljani ne poistovetijo vedno z EU in njenimi institucijami, zagotovilo, da se napačne informacije in laži ne bi imele možnosti utrditi. Trdno verjamem, da ima vsaka vlada države članice EU temeljno dolžnost, da odkrito zanika napačne informacije in laži. Istočasno bi morale vlade držav članic redno obveščati svoje državljane o vseh zadevah glede evropske integracije. Trdno verjamem, da bomo šele takrat dosegli realni demokratični napredek.
Zadeva: Dvojno obdavčevanje
Katere ukrepe namerava predlagati Svet glede na zadnjo sodno prakso Sodišča o dvojnem obdavčevanju, da se harmonizira evropska davčna zakonodaja tako, da evropski državljani ne bodo dvakrat plačevali za isto obdavčljivo transakcijo?
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, kar zadeva sedanje stanje zadev v Skupnosti, še niso bili sprejeti nobeni ukrepi na ravni Skupnosti, ki bi odpravili dvojno obdavčevanje na področju neposrednega obdavčevanja, razen Direktive Sveta 90/435/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic, Konvencije z dne 23. julija 1990 o odpravi dvojnega obdavčevanja s preračunom dobička povezanih podjetij in Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčenju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti. To izhaja iz dejstva, da zadevno področje spada v pristojnost držav članic, pod pogojem da spoštujejo pravo Skupnosti. Sporazumi o odpravi dvojnega obdavčenja, ki so sklenjeni dvostransko med državami članicami v skladu s prej navedenimi avtonomnimi pooblastili in skladni z vzorčnim sporazumom z OECD, očitno niso dovolj za odpravo zakonskega dvojnega obdavčevanja v EU.
Komisija, ki ima izključno pravico do pobude zakonodaje v Skupnosti v zvezi z neposredno obdavčitvijo, trenutno kaže preference za pragmatični pristop do te zadeve zaradi načela subsidiarnosti, ki velja za zakonodajo Skupnosti na področju neposrednega obdavčevanja, in zaradi zahteve po soglasnosti. Ta pragmatični pristop bi moral spodbuditi države članice, da sodelujejo pri zagotavljanju tega, da njihovi domači sistemi obdavčevanja, vključno z dvostranskimi sporazumi o obdavčenju, delujejo brez težav. To se med drugim omenja v sporočilu Komisije o usklajevanju sistemov neposrednih davkov držav članic na notranjem trgu, zlasti v končni različici dokumenta KOM 2006/823. Svet je potrdil ta pristop, temelječ na usklajevanju, Komisije v svojih sklepih z dne 27. marca 2007. Poudaril je, da je delovanje notranjega trga mogoče izboljšati s sodelovanjem na področju obdavčevanja držav članic in, kjer je ustrezno, na evropski ravni, medtem ko se istočasno spoštuje pooblastila držav članic. Svet je izjavil, da bi lahko v skladu z načelom subsidiarnosti sprejemljive rešitve zavzele različne oblike.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, informacije, ki nam jih dajete, so točne, toda kot člani tega parlamenta in prav gotovo kot državljani Evrope dobivamo vtis, da obstaja zelo nevarna vrzel v pravu Skupnosti.
Sedaj ko se zahteve po davkih še naprej krepijo v vsaki od držav članic, je mobilnost skoraj nemogoča.
Ko prosimo Komisijo, da naj ta pragmatični pristop razloži, se zdi, da Komisija nima nobene podpore v Svetu. Zdi se, da smo se znašli v začaranem krogu, kjer nas Komisija napotuje na Svet in Svet nas napotuje nazaj na Komisijo, toda realnost je ta, da državljani te Evrope, ki jo poskušamo zgraditi, nimamo možnosti, da bi prebivali v različnih državah ali vzpostavili odnose zaradi težkih davčnih bremen, ki jih povzroča pomanjkanje harmonizacije davčnega sistema.
Ali lahko Svet naredi nekaj, kar bi presekalo ta začaran krog?
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Najprej bi rad poudaril, da je dolgoročni cilj rešitev v obliki direktive ali večstranske pogodbe. Le tako lahko razvijemo ta sistem učinkovito s stališča pravnih načel. Komisija predlaga rešitev za najbolj pereče probleme, ki izhajajo iz notranjega trga, z izboljšano koordinacijo davčnih regulativ držav članic in izboljšanim procesom odločanja. Komisija je v svojem sporočilu 823 o usklajevanju predložila predlog, da se bi oblikoval mehanizem za učinkovito reševanje sporov glede mednarodnega dvojnega obdavčevanja v EU, toda zaradi nezadostne podpore držav članic, kot so omenili tukaj člani parlamenta, je Komisija zahtevo ovrgla v korist drugih pobud. Komisija se popolnoma zaveda učinka sporazumov o dvojnem obdavčevanju na notranji trg in bo začela pripravljati javna posvetovanja v letu 2009. Na podlagi teh posvetovanj bo Komisija pripravila osnutek sporočila o ugotovitvah skupaj s predlogom za sprejemljivo rešitev obstoječih težav.
Svet se je resno spoprijel s to težavo v okviru različnih pobud. Prva je bila razširitev okvira Direktive 90/435/ES o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic s pomočjo Direktive Sveta 2003/123/ES, ki odpravlja gospodarsko in pravno dvojno obdavčevanje čezmejnih tokov dividend v okviru Skupnosti. Leta 1990 je bila sprejeta arbitražna pogodba s ciljem odpraviti dvojno obdavčevanja, ki izhaja iz določanja prenosnih cen med povezanimi podjetji. Kljub temu se ta direktiva ni izkazala za zelo učinkovito, deloma zaradi tega, ker ima značaj mednarodne pogodbe, sklenjene med državami članicami, in ne značaj pravnega instrumenta Skupnosti. Leta 2003 je bila sprejeta Direktiva 2003/49/ES, ki odpravlja dvojno obdavčevanje za obresti in licenčnine med povezanimi družbami iz različnih držav članic in po kateri mora le država upravičenega lastnika plačati davek. Vprašanje širitve okvira te direktive bi moralo tvoriti tematiko za naslednja pogajanja v Svetu. V povezavi z dvema sporočiloma Komisije o usklajevanju sistemov držav članic glede neposrednega obdavčevanja na notranjem trgu in davku na pokojnine je ECOFIN sprejel resolucijo Sveta iz decembra 2008 o davku na pokojnine. Ta resolucija si prizadeva odpraviti dvojno obdavčevanje in usklajuje državne postopke na področju davka od pokojnin, tako da pri prenosu gospodarskih dejavnosti iz ene države v drugo, ko se sredstva fizičnih ali pravnih oseb prenesejo iz države, ki zaračunava izstopni davek, mora država prejemnica uporabiti tržno vrednost sredstev, ki so bila izmenjana ob času prenosa sredstev iz izhodne države, kot izdatek, ko so bila sredstva prodana.
Syed Kamall
Vsi razumemo, da so ta vprašanja o obdavčenju zelo tehnične narave, toda ali se bodo ministri na splošno strinjali, da bo vsakdo, ki ta vprašanja razume, prav gotovo sprevidel, da harmonizacija davčne zakonodaje ni bistvena za izogibanje dvojnemu obdavčenju? Vse, kar se zahteva - vem, da je precej tehnično - je volja za boljše sodelovanje med državami članicami. Ob upoštevanju količine denarja, ki ga vlade trenutno jemljejo obremenjenim davkoplačevalcem, je čas prav gotovo pravi za spodbujanje več konkurence, da se zmanjša breme za delavske družine po vsej Evropski uniji.
Paul Rübig
(DE) Predsednik, menim, da češko predsedstvo zavzema zelo pozitiven in proaktivni pristop do tega vprašanja. Za to bi vam rad čestital, ker je seveda pomembno zaščititi državljane ter mala in srednje velika podjetja z namenom, da ko zagotavljajo storitve, lahko tudi v skladu s tem obnavljajo prihodek. Dvojno obdavčevanje je nekaj, za kar ni družbenega upravičila. Od tod moje vprašanje: ali menite, da bi lahko sodišče tukaj postavilo standarde?
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Evropsko sodišče je odločilo, da neposredna uporaba prava Skupnosti, svoboda prostega pretoka in načel0 nediskriminacije ne obvezujejo držav članic, da bi odpravile zakonsko dvojno obdavčevanje, ki izhaja iz vzajemne interakcije različnih davčnih sistemov pri čezmejnih dogodkih v Skupnosti. Stališče izhaja iz odločbe Sodišča v zadevi C-513/04 Kerckhaert Morres. Sodišče je o tej zadevi že razsodilo in trdno verjamem, da tukaj ni več nič za narediti. V skladu s sodno prakso Sodišča morajo pogodbe o odpravi dvojnega obdavčevanja izpolniti zahteve notranjega trga in zlasti ne smejo uvesti diskriminacije ali odstopanj od temeljnih svoboščin, ki so uzakonjene v Pogodbi o Evropskih skupnostih. Po drugi strani pa trdno verjamem, da tveganje dvojnega obdavčevanja precej zakomplicira davčne sisteme in predvsem zakomplicira stvari za mala in srednje velika podjetja, ki včasih težko prodrejo v zapletene sisteme posameznih nacionalnih zakonov. Predvsem pa so MSP tisti, ki so najbolj izpostavljeni tveganju, saj imajo višje stroške, ker si ne morejo privoščiti dragih svetovanj ali pravnih firm na način kot velike korporacije - in zlasti multinacionalke. Zato so MSP bolj obremenjeni zaradi teh zapletenih davčnih sistemov. Osebno sem prepričan, da je najpravičnejša rešitev, da imajo vse države članice preprost, pregleden sistem neposrednega obdavčevanja in kar zadeve mene, najnižje možne davke.
Zadeva: Perutninsko meso
Ali bi se češko predsedstvo strinjalo - da bi ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede standardov trženja za perutninsko meso, v interesu varnosti hrane in potrošnikov, sledljivosti in kakovosti proizvodov - da bi moralo vse piščančje meso, ki se prodaja kot "sveže", zagotavljati potrošnikom garancijo za svežino. Ali se predsedstvo strinja, da obstaja resen problem glede perutninskega mesa, kjer je perutnina zaklana in zamrznjena v tretji državi, prepeljana in odmrznjena - in v nekaterih primerih predelana - v državi EU in nato tržena in prodana kot "svež" proizvod EU. Se predsedstvo strinja, da ni sprejemljivo in je zavajajoče za potrošnika in nepravično do proizvajalcev EU, ki spoštujejo stroge smernice EU? Katere korake sprejema češko predsedstvo, da se zagotovi gladek sprejem te uredbe?
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, predsedstvo bi rado zagotovilo spoštovanemu članu, da daje velik pomen visoki ravni varne hrane in varstvu potrošnikov v okviru Skupnosti, ne glede na to, ali se hrana prideluje lokalno ali se uvaža iz tretjih držav. V tem kontekstu bi se predsedstvo rado obrnilo na sklepe s srečanja Sveta z dne 18. in 19. decembra 2008 o varnosti uvoženih kmetijskih proizvodov in prehrambnih proizvodov. V skladu s predpisi Skupnosti je Svet v svojih sklepih pozval Komisijo, da do konca leta 2010 predloži poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu glede učinkovitosti in uporabe higienskih in fitosanitarnih pregledov uvožene hrane. Svet je zaradi svoje obveznosti, da zagotovi visoke ravni varovanja človekovega zdravja pri izvajanju politik Skupnosti, decembra 2008 zavrnil predlog Komisije za Uredbo Sveta o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 853/2004 glede uporabe antibakterijskih snovi za odstranjevanje površinske kontaminacije s trupel perutnine. Svet je zavzel stališče, da bi lahko uporaba teh snovi lahko potencialno zakrila slabo higiensko prakso. Evropski parlament je izrazil nestrinjanje s predlogom v resoluciji z dne 19. junija 2008 in prosil Svet, da predlog zavrne. Glede predloga Komisije za tržne standarde za perutninsko meso bi predsedstvo rado potrdilo, da je predlog trenutno predmet pogajanj v Svetu s ciljem, da se zagotovi visoka raven varstva potrošnikov in da se prepreči, da se perutnina prodaja kot sveža, če je bila prej zamrznjena. Predsedstvo lahko zagotovi spoštovanemu članu, da bo sprejelo vse ukrepe, da se zagotovi hiter sprejem te uredbe, kakor hitro bo Evropski parlament izdal mnenje.
Marian Harkin
Predsedstvu se zahvaljujem za odgovor, ker sem razumela, da češko predsedstvo namerava glede te zadeve sprejeti ukrepe. Zadovoljna sem, da slišim, da se o tem razpravlja v Svetu, da boste sprejeli ukrepe, da se prepreči, da se perutninsko meso, ki je bilo zamrznjeno, nato proda kot sveže, ker seveda to pomeni, da veliko proizvajalcev v EU - pravzaprav vsi proizvajalci EU - ne delujejo pod enakimi pogoji.
Zato je moje vprašanje za predsedstvo naslednje: Kako hitro lahko glede tega pričakujemo odgovor od Sveta in nam lahko okvirno poveste, katere ukrepe boste sprejeli?
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, to težavo so sedaj rešila delovna telesa Sveta v okviru pogajanj o predlagani Uredbi Sveta, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne organizacije kmetijskih trgov glede standardov trženja za perutninsko meso. Češko predsedstvo je predlagalo kompromisno besedilo, za katerega je Odbor za kmetijstvo Sveta izrazil večinsko podporo. Besedilo bo predloženo v oceno STO v okviru posvetovanj s trgovinskimi partnerji. Če bo rezultat pozitiven in če bo Evropski parlament istočasno podprl poročilo na plenarnem zasedanju, kar bi se moralo zgoditi, potem bo češko predsedstvo predložilo kompromisno besedilo Svetu. Svet ima uradno dolžnost, da počaka na predložitev mnenja Evropskega parlamenta, čeprav se mu pri svojem odločanju nanj ni treba sklicevati. Kompromisno besedilo navaja, da lahko države članice za proizvode iz svežega perutninskega mesa v skladu s to uredbo predvidijo manjša odstopanja od zahtevane temperature, ki je potrebna za absolutni minimalni čas in le do obsega, ki se zahteva, da se omogoči predelava in rezanje v predelovalnih obratih med proizvodnjo svežih proizvodov iz perutninskega mesa. Pričakujemo, da se bo Svet opredelil do tega predloga v maju in glede na pogajanja vse do danes pričakujemo, da bodo rezultati pozitivni.
Avril Doyle
Po krizi BSE v sektorju za goveje meso nekaj let nazaj, smo uvedli popolno identifikacijo in sledljivost za proizvode iz govejega mesa v Evropi. Se Svet strinja, da moramo dati enake informacije in zagotoviti enako sledljivost, če gre kaj narobe, ne le za perutninsko in ovčje meso, pač pa tudi za svinjino?
Poročilo Sommerijeve o informacijah za potrošnike si trenutno utira pot proti Parlamentu in morda bi se Svet lahko z mano strinjal, da bi z dodatnim označevanjem to lahko dosegli.
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, označevanje izvora perutninskega mesa ni del Priloge 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 in zato ni del predloga, o katerem razpravljamo. Označevanje izvora obravnava Uredba Komisije (ES) št. 543/2008 in zato spada pod pristojnost Komisije in se zato razpravlja v odboru. Prav tako bi rad dejal, da to vprašanje razumem zelo dobro, ker če upoštevate grožnje, ki so prišle iz tako imenovane bolezni norih krav v primeru okuženega goveda, in če upoštevamo resnični vpliv na zdravje prebivalcev držav članic Evropske unije, potem nekatere od teh bolezni, ki izvirajo iz perutninskega mesa, na primer salmonela, povzročajo večje število zdravstvenih težav in celo smrti, kot jih je svoje čase povzročila bolezen norih krav. Po drugi strani bi rad še enkrat poudaril, da označevanje izvora spada pod pristojnost Komisije in ne smemo pozabiti, da je spremljanje kraja izvora veliko težje v primeru perutnine kot v primeru goveda. Prav tako bi se morali izogibati situacij, kjer poskus zavarovati potrošnika do take mere, da sta vsak dvom in potencialno tveganje popolnoma odpravljena, vodi v sistem, ki je tako administrativno zapleten, da pripelje do bistveno višjih cen hrane. Še enkrat bi rad ponovil, da ključna odgovornost za obvezno označevanje izvora perutninskega mesa pripada Komisiji in ne Svetu.
Zadeva: Obvladovanje krize ter mala in srednje velika podjetja
Evropski program za obvladovanje krize vključuje pomoč za mala podjetja v skladu z aktom za mala podjetja. Kateri ukrepi so bili do danes sprejeti v zvezi s tem in kateri nadaljnji ukrepi so še načrtovani?
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, lani decembra se je Evropski svet sporazumel o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva. Ta načrt vključuje konkretne ukrepe za podporo malih in srednje velikih podjetij, najpomembnejši med njimi so ukrepi za izboljšanje dostopa do financ in zmanjšanje upravnega bremena za podjetja. Istočasno je Evropski svet izrazil podporo povečanemu posredovanju Evropske investicijske banke v letih od 2008 do 2011, zlasti s posojili malim in srednje velikim podjetjem, kar predstavlja povečanje za 10 milijard evrov v primerjavi s trenutno posojo v tem sektorju. Poleg tega je Evropski svet podprl začasne presežke mejnih vrednosti za najmanj dve leti v povezavi z zneski državne podore do 500 000 evrov in prilagoditvami okvira državne podpore, ki so bistvene za povečanje podpore podjetjem, zlasti malim in srednje velikim. Evropski svet je prav tako pozval k uporabi pospešenih postopkov, ki se dovolijo v skladu s pravom Evropske skupnosti za oddajo javnih naročil in za zmanjšanje upravnih bremen podjetij. Evropski svet prav tako podpira polno izvedbo akcijskih načrtov Komisije o pobudi Akta za mala podjetja, ki jo je sprejel Svet 1. decembra 2008. Akcijski načrt za pobudo Akta za mala podjetja bi moral pomagati malim in srednje velikim podjetjem v obdobju gospodarskega pretresa z izboljšanim dostopom do posojil, zmanjšanjem upravnih bremen, s pomočjo malim in srednje velikim podjetjem, da izkoristijo ugodnosti notranjega trga, in s povečanjem konkurenčnosti na tujih trgih. 5. marca je Svet sklenil, da je treba akcijski načrt v celoti izvesti čim prej na ravni Skupnosti in ravni držav članic in istočasno izpolniti načela subsidiarnosti.
Poleg tega je Svet spet omenil pomen nadaljnjih izboljšav pri dostopu do financiranja - v mislih imam posojila, jamstva, dolžniško-lastniška financiranja itd. - in tudi dostopu do tveganega kapitala za novoustanovljena inovativna podjetja ter mala in srednje velika podjetja, kjer je potrebno upoštevati učinke trenutne finančne krize. Okrepiti moramo dostop do trga za mala in srednje velika podjetja, predvsem z večjim spremljanjem trga in posameznih sektorjev, da se opredelijo in rešijo ovire do notranjega trga. Računovodske zahteve in postopki za ustanavljanje novih podjetij bi morali biti bistveno poenostavljeni in pospešeni. Evropski svet se je na svojem srečanju 19. in 20. marca sporazumel o naslednjih ukrepih: odprava obstoječih ovir in preprečevanje nastanka novih, doseganje popolnoma delujočega notranjega trga, nadaljnje zmanjšanje upravnih bremen, izboljšanje pogojev za industrijo, da se ohrani močan industrijski temelj za podjetje, s posebnim poudarkom na malih in srednje velikih podjetjih ter inovacijah, podpora partnerstev med raznimi področji poslovanja, raziskav, izobraževanja in usposabljanja ter povečanje kakovosti naložb v raziskave, znanje in izobraževanje.
Gospe in gospodje, prav tako bi rad povedal, da je Svet 10. marca 2009 dosegel politični dogovor, da bi vse države članice imele možnost, temelječo na spremembi Direktive 2006/112/ES, da uvedejo stalno znižane stopnje DDV za vrsto delovno intenzivnih storitev, in to so ponavadi storitve, ki jih zagotavljajo mala podjetja. Med drugimi zakonodajnimi predlogi, ki izhajajo iz pobude Akta o malih podjetjih, bi Svet moral sprejeti uredbo o statutu evropskih podjetij v zasebni lasti, ki bi omogočila malim in srednje velikim podjetjem, da opravljajo čezmejne dejavnosti. Svet bo obravnaval prenovo direktive o zapoznelih plačilih s ciljem zagotoviti, da se malim in srednje velikim podjetjem pravočasno plačuje za vse trgovinske transakcije. Kar zadeva program o boljši ureditvi, je Komisija lani predstavila 11 novih pospešenih ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena za podjetja s ciljem, da se do 2012 doseže 25-odstotno zmanjšanje obstoječih upravnih bremen, ki jih povzroča regulativa EU. Po ocenah bi lahko to vodilo do prihrankov v znesku približno 30 milijard evrov in največjo korist bi imela mala in srednje velika podjetja. 10. marca letos je Svet pozval Komisijo, da predlaga specifične nove ukrepe za zmanjšanje bremena v zvezi z vsakim od 13 prednostnih področij v akcijskem načrtu. Dejanski ukrepi v zvezi s tem so sprejetje predlogov za poenostavitev tretje in šeste direktive, ki velja za združitve in cepitve trgovinskih podjetij ob prvi obravnavi v Evropskem parlamentu in odobritev pregleda četrte in sedme direktive. Toda to pomembno delo se bi moralo nadaljevati s ciljem doseganja 25-odstotnega zmanjšanja upravnega bremena in Komisija bi morala čim prej dokončati pregled vseh obstoječih pravnih predpisov.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se ministru za odgovor, v katerem je navedel vse načrtovane ukrepe. Seveda mora sedaj uporaba teh ukrepov prinesti dejanske rezultate za vse tiste v Evropski uniji, ki imajo mala in srednje velika podjetja, ki trpijo zaradi posledic krize, in za vse tiste, ki želijo ustanoviti malo ali srednje veliko podjetje. Ravno na tej točki pa bi rada, da mi minister pove, ali imamo statistiko o novih podjetjih, skupaj s statistiko podjetij, ki izginjajo. Rada bi imela te primerjalne številke, če ne danes, potem v prihodnjem odgovoru.
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Najprej bi rad poudaril, da se številke propadlih in novoustanovljenih podjetij in posebnih pogojev za ustanovitev novih podjetij med posameznimi državami članicami v EU precej razlikujejo. Medtem ko je v nekaterih državah mogoče odpreti malo ali srednje veliko podjetje le v nekaj dneh, pa lahko na žalost v ostalih to traja več mesecev. Seveda je mogoče sestaviti podroben povzetek, ki vsebuje informacije, ki jih zahtevate, gospa Panayotopoulos-Cassiotou, in sestavili ga bomo v pisni obliki.
Zadeva: Rezultati spomladanskega zasedanja Sveta o financiranju svetovnega podnebnega dogovora
Ali je ob upoštevanju spomladanskega zasedanja Sveta prejšnji teden predsedstvo zadovoljno z rezultati pogajanj glede zagotavljanja finančne pomoči državam v razvoju za nadaljnji svetovni podnebni dogovor na COP-15 v Köbenhavnu decembra?
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v sklepih s srečanja 19. in 20. marca 2009 je Svet navedel, da bi ukrepi za ublažitev in prilagajanje potrebovali znatne domače in finančne vire, tako javne kot zasebne, zlasti v najbolj ogroženih državah v razvoju, in da bi EU zagotovila pravičen delež financiranja teh ukrepov v državah v razvoju. Ocene Komisije, ki temeljijo na nedavnih študijah, kažejo, da se bodo do 2020 dodatni javni in zasebni instrumenti morali povečati na skoraj 175 milijard evrov, če želimo, da se izpusti zmanjšajo na stopnjo, ki je primerljiva s cilji EU.
Tekoče študije tudi kažejo, da bo več kot polovica naložb morala biti opravljena v državah v razvoju. Sekretariat Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja nadalje ocenjuje, da bodo leta 2030 stroški prilagoditve v državah v razvoju znašali od 23 do 54 milijard evrov na leto. Kar zadeva financiranje ublažitvenih ukrepov v državah v razvoju, je Svet sprejel jasno stališče. S pomočjo razvitih držav bi morale države v razvoju pripraviti strategije in načrte za izgradnjo gospodarstva z nizkimi emisijami. Te strategije in načrti bi morali razlikovati med ukrepi, ki jih je mogoče sprejeti neodvisno, ker ne vključujejo izdatkov ali pa jih vključujejo zelo malo ali pomenijo celo neto dobiček v srednjem roku, in ukrepi, ki bodo vodili do pozitivnih dodatnih stroškov, ki si jih posamezne države same ne morejo zlahka privoščiti.
Za izvajanje sporazuma iz Köbenhavna je bistvena zadostna, predvidljiva in pravočasna finančna podpora. Mednarodna finančna struktura, ki zagotavlja to podporo, mora temeljiti na načelih učinkovitosti, primernosti, enakosti, preglednosti, odgovornosti, kohezije, predvidljivosti in pravilnega finančnega upravljanja. V povezavi z viri financiranja je Svet potrdil opcije, ki jih je mogoče nadalje preučiti v mednarodnih pogajanjih in ki vključujejo pristop, ki se opira na prispevke, temelječe na dogovorjenem obsegu, tržni pristop, temelječ na avkcijah za pogodbe ali kombinacijah teh z drugimi opcijami. Poleg tega bodo med prehodom na globalno trgovanje z ogljikom prožni mehanizmi, mehanizem čistega razvoja in skupno izvajanje še naprej igrali pomembno vlogo pri financiranju zmanjšanja emisij v gospodarstvih v razvoju in spreminjajočih se gospodarstvih. V zvezi s tem bo pomembno okrepiti celovitost z okoljskega vidika, prispevek za trajnostni razvoj in pravično geografsko razdelitev. Prav tako je pomembno razširiti trgovanje z ogljikom, da se pošlje jasna sporočila glede stroškov ogljika. To vključuje enega izmed najbolj stroškovno učinkovitih načinov za zmanjšanje emisij in istočasno zagotavlja očitno spodbudo za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami. V povezavi s sporazumom EU o podnebno-energetskem svežnju je Svet prav tako poudaril prispevek tega svežnja k prizadevanjem EU, da zavaruje financiranje za ukrepe, namenjene blažitvi podnebnih sprememb, in prilagajanja nanje. Jasno je, da moramo na področju financiranja storiti veliko več. Svet je odločil, da se na to tematiko vrne na junijskem srečanju in nadalje opredeli svoje stališče v povezavi s tekočimi mednarodnimi pogajanji.
Avril Doyle
Zahvalila bi se rada češkemu predsedstvu za celovit odgovor. V bistvu sem ga danes dobila v pisni obliki, ker so menili, da ne bomo prišli do 10. vprašanja.
Ali lahko potem domnevam, da je to resnično stališče češke vlade, kot ste pravkar povedali za zapisnik, ker če je tako, ste mi res porodili upanje. Zahvaljujem se vam, ker to pomeni, da je češko predsedstvo glede zadeve podnebnih sprememb precej napredovalo od začetka svojega predsedovanja.
Ali bi lahko razen srečanja Sveta v juniju navedli preostanek urnika za napredovanje k dogovoru o tako imenovanem "pravičnem deležu" EU za financiranje ublažitvenih in prilagoditvenih ukrepov v tretjih državah? Popolnoma pa se strinjam s tem, kar pravite o trgu z ogljikom in njegovim prispevkom.
Predsednica
Hvala, gospa Doyle.. Preseneča me, da ste dobili odgovor v naprej. To je praksa, ki bi jo že dolgo rada spodbudila pri Svetu in Komisiji, tako da čestitke obema.
(Prekinitev s strani Avril Doyle: To je zato, ker so mislili, da ne bomo prišli do 10. vprašanja!)
Petr Nečas
predsednik Sveta. - (CS) Gospe in gospodje, manj časa ostane za predsedovanje češke vlade, hitreje se zdi, da mine čas, in morda je to vzrok, da poskušamo pohiteti in opraviti z vso administracijo pravočasno. Spoštovani članici bi rad odgovoril, da bo Svet to obravnaval spet junija letos. Po mnenju Sveta je pomembno, da se osredotočimo bolj na finančne mehanizme boja proti podnebnim spremembam. Svet bo pred srečanjem v Köbenhavnu objavil pristop EU do raznih načinov financiranja ukrepov za ublažitev in prilagoditev, do podpore novih tehnologij in do oblikovanja ustreznega okolja za izvajanje teh načrtov. Svet bo tudi pokazal, kako bo EU konkretno prispevala tem načrtom, in razložil, kako se bodo stroški delili med države članice, prav tako pa tudi prizadevanja za uresničevanje teh ciljev. Vse to bo temeljilo na dejanskih predlogih Komisije.
Glede določenih ostalih težav, ki so povezane s financiranjem globalnega sporazuma o boju proti podnebnim spremembam, je EU jasno povedala, da želi v tej zadevi prevzeti nase sorazmerni delež odgovornosti. Poleg tega je EU vzpostavila temeljna načela za financiranje in pojasnila, da namerava razpravljati o teh možnostih s svojimi globalnimi partnerji. Toda očitno je prehitro, da bi razkrili svoje karte z objavo nekaterih številk. Ne bi bilo pametno, ne bi bilo pazljivo, ne bi bilo taktično. Imamo zamisel o tem, koliko denarja bo potrebno za izvedbo globalnega načrta. Toda vsaj približno moramo vedeti, kake vrste ublažitvenih ukrepov nameravajo tretje države izvesti. V tem kontekstu bi rad dejal, da se je leta 2007 EU prostovoljno obvezala, da bo zmanjšala emisije za 20 % - in v primeru uspešnega svetovnega sporazuma za 30 % - in to je bilo veliko prej kot je katera koli druga država objavila kar koli o predlogih za ublažitev.
Predsednica
Ko imam priložnost, bom izpostavila naslednje, saj se mi zdi, da če se lahko odgovori na vprašanja, za katera mislimo, da do njih ne bomo prišli, pripravijo v naprej, potem ni razloga, zakaj ne bi imela vprašanja, ki jih bomo obravnavali, vnaprejšnjega odgovora, tako da bi lahko imeli - kot smo imeli sedaj - boljšo in koristnejšo izmenjavo mnenj. Hvala obema, ker sta to prikazala, kar je potrdilo to, kar smo mnogi že prej želeli.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Čas za vprašanja se je zaključil.
(Seja je bila prekinjena ob 20.20 in se je nadaljevala ob 21.00.)
