Možnost uporabe plina iz nadomestnih virov v Evropi (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je izjava Komisije o možnosti uporabe plina iz nadomestnih virov v Evropi.
Günther Oettinger
Gospa predsednica, gospe in gospodje, ta točka dnevnega reda obravnava vprašanje, ki bo v prihodnjih mesecih za nas vsekakor pomembna zadeva: kakšen bo videti trg plina v naslednjih nekaj desetletjih? Vprašanje je, kakšno vlogo bo plin v bližnji prihodnosti igral pri pridobivanju toplote, pretvorbi električne energije, v industriji in tudi kot gorivo za promet v našem energetskem časovnem razporedu do leta 2050, kjer bo ogromnega pomena.
Preučiti moramo tudi, kako je treba razviti transportne poti, vključno s plinovodi, infrastrukturo in terminali. Druga vprašanja vključujejo naložbene stroške in napovedi glede cene plina v mešanici energetskih virov. Evropski trg plina ima trenutno obseg približno 520 milijard kubičnih metrov na leto. Del tega prihaja iz naših lastnih nahajališč v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem, vendar pa se več kot 60 % naših oskrbe s plinom uvaža iz tretjih držav, ta številka pa bo kmalu presegla 80 %. Zaradi tega bodo nova nahajališča, kot je plin v kamninah, koristen dodatek obstoječim nahajališčem in bodo tako zmanjšala našo odvisnost od uvoza.
Sedaj se je razmahnila prodaja težko dostopnega plina in plina iz skrilavca iz ZDA. Pred desetimi leti nihče ne bi verjel, kako hitro in dramatično bo pridobivanje plina iz kamnin, ki se črpa z uporabo pritiska vode in kemičnih sredstev, spremenilo trg. Do pred nekaj leti so ZDA uvažale plin. Zdaj ga kljub svojem naraščajočem povpraševanju po plinu izvažajo. Zato je trg plina, ki je vedno bil celinski trg, prvič na poti, da postane svetovni trg, saj se plin iz ZDA dobavlja terminalom za utekočinjeni zemeljski plin (UZP) v Evropi.
Trenutno na podlagi tega ne sklepam ničesar. Vprašanje izogibanja naraščajoči odvisnosti, odprti trg in svetovna trgovina govorijo v prid temu. Je tudi v interesu nekaterih držav članic. Vendar pa je po drugi strani treba pojasniti, da imamo okoljske predpise v zvezi s tekočimi vodami in podtalnico ter črpanjem surovin iz zemlje. Imamo tudi zakonodajo, ki zadeva vire ogljikovodikov in katere namen je dovoliti nediskriminacijski dostop do okolja in tudi zaščititi ga. Poleg tega obstajajo zdravstveni in varnostni predpisi za državljane EU. Upoštevati je treba vse to.
Obstaja potencial za raziskave in, kjer je primerno, za črpanje, najprej na Poljskem in zatem tudi v Združenem kraljestvu in Nemčiji. Vendar pa v Nemčiji obstaja tudi vprašanje sprejemanja. Črpanje tega plina ne bo mogoče brez sprejemanja ljudi v regijah in lokalnega prebivalstva.
Komisija spremlja proces in je pripravljena izdati tudi strokovna poročila. Menim, da še tri do pet let ne bomo imeli jasne predstave o deležu našega plina iz kamnin na evropskem trgu. Ta razvoj moramo spremljati brez predsodkov. Vendar pa je treba povedati, da četudi izkoristimo ta nahajališča, bodo vedno samo dopolnjevala obstoječe vire plina. To pomeni, da bo uvoz konvencionalnega plina iz tretjih držav, kot so Norveška, Rusija in Alžirija, ali po morju iz Katarja in drugih držav vsekakor še naprej igral osrednjo vlogo pri izpolnjevanju potreb evropskega trga plina v prihodnjih desetletjih. Pomembna bo ostala infrastruktura, kot so novi, varni plinovodi in dodatni terminali UZP. Menim, da imamo možnost črpati lasten plin za dopolnitev uvoza, vendar pa ne bo mogel nadomestiti uvoženega plina.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Gospa predsednica, komisar, veseli me, da je Evropskemu parlamentu uspelo začeti razpravo o možnosti črpanja plina iz nekonvencionalnih energetskih virov, kot so plin iz skrilavca, težko dostopen plin in metan iz slojev premoga.
Glede na nedavne sklepe Energetskega sveta o energiji in obsežno javno razpravo menim, da lahko plin iz skrilavca dolgoročno postane eden izmed načinov za diverzifikacijo energetskih virov. Evropska unija ne sme pridigati spreobrnjenim; namesto tega si mora pozorno ogledati na primer Združene države, da bi videla, kako je črpanje plina iz skrilavca že revolucioniralo tamkajšnji energetski trg. Če domnevamo, da bo to v prihodnosti imelo še večje posledice za svetovni trg, mora biti črpanje plina iz skrilavca prednostna naloga tudi za Evropo, predvsem zato, ker viri plina v skladu z drugim strateškim pregledom energetske politike štirikrat presegajo zaloge konvencionalnega plina v Evropski uniji.
Komisar, Evropska unija bi lahko opravila začetne analize črpanja plina iz skrilavca v Evropi. Potencial za plin iz skrilavca je bil med drugim že zabeležen v Nemčiji, Franciji, Romuniji, Bolgariji, na Nizozemskem, Švedskem, Poljskem in v Veliki Britaniji. Če je mogoče, je treba zagotoviti finančno podporo za raziskovalne programe, ki bi omogočili razvoj varne in gospodarsko izvedljive tehnologije za črpanje plina iz nekonvencionalnih energetskih virov.
Dovolil si bom zastaviti dve vprašanji. Prvič, ali si Komisija prizadeva za začetno analizo možnosti črpanja plina iz alternativnih virov v Evropi in ali pripravlja tehnične in gospodarske študije izvedljivosti takšnega črpanja v okviru prizadevanj za infrastrukturne prednostne naloge do leta 2020? Moje drugo vprašanje se glasi: je Komisija v načrtovani finančni perspektivi za obdobje 2014-2020 predvidela podporo za geološke raziskave z namenom ocene potenciala obstoječih nahajališč in možnosti črpanja plina iz skrilavca v Evropi, ki bi pospešila tehnični razvoj na tem področju?
Zigmantas Balčytis
Gospa predsednica, ko si bodo gospodarstva in industrije držav članic opomogli, bo povpraševanje po plinu naraščalo bolj kot kdaj koli prej. Medtem lahko hitro izčrpavanje naših virov zemeljskega plina Unijo naredi še bolj odvisno od dobaviteljev iz tretjih držav in oslabi konkurenčnost naše industrije. Plin iz alternativnih virov je lahko učinkovit izhod, ki bo temeljito spremenil evropski načrt oskrbe s plinom in prerazporedil gospodarske vzvode. Vendar pa je treba ukrepati takoj, izkoristili pa bi lahko tudi izkušnje, ki so jih že pridobile druge države. Nedavno se je veliko razpravljalo o potencialu plina iz skrilavca, danes, komisar, pa ste povedali tudi, da je bilo to omenjeno tudi v sklepih Evropskega sveta z dne 4. februarja. Menim, da mora Evropska unija nujno pripraviti konkreten načrt in začeti raziskovati morebitna nahajališča takšnih plinov in njihovo uporabo. Seveda plin iz skrilavca, kot ste omenili, ne sme in ne more niti edini način za zmanjšanje energetske odvisnosti. Toda če se potrdijo napovedi geologov Evropske unije, potem je mogoče zaloge plina najti ne samo na Poljskem in v Nemčiji, ampak verjetno tudi v drugih državah. V prihodnosti bo to pripomoglo k zmanjšanju vpliva tretjih držav na gospodarstvo Evropske unije in njeno konkurenčnost. Žal na tem področju vsaj desetletje zaostajamo za Združenimi državami, kjer so vse večje količine plina iz skrilavca, ki se jih črpa, popolnoma spremenile trg plina. Menim, da je treba okrepiti prizadevanja na tem področju in sprejeti konkretne ukrepe za uporabo teh virov v gospodarstvu.
Corinne Lepage
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, popolnoma razumem navdušenje zaradi prisotnosti plina iz skrilavca v evropskem podtalju, želja po energetski neodvisnosti pa je zelo pohvalna.
Menim, da je treba ta optimizem precej brzdati, najprej v Združenih državah, kjer se plin iz skrilavca resnično obsežno uporablja. Številne države se premikajo v smeri moratorija in neodvisna skupina strokovnjakov je dobila nalogo, da opravi oceno učinka, ki bo zahtevala več kot dve leti, da bi analizirala okoljske posledice tega črpanja.
Drugič, v času, ko si prizadevamo znatno zmanjšati naše emisije toplogrednih plinov, bi se zdelo popolnoma neskladno s politikami EU, če ocena učinka popolnoma podnebnega vpliva v smislu toplogrednih plinov zaradi črpanja teh zalog ne bi bila opravljena pred kakršno koli temeljito raziskavo.
Tretjič, komisar, rekli ste, da moramo izpolnjevati okoljske standarde. To spoštujemo in pozdravljamo. Vendar pa je v državah, v katerih se izdaja dovoljenja za raziskovanje - in pri tem mislim predvsem svojo državo -, danes jasno, da se je na okoljsko zakonodajo popolnoma pozabilo; ne izvaja se je in kršimo jo. Aarhuške konvencije se ne izvaja, ljudje niso bili opozorjeni, ni javne preiskave, ni bila izvedena javna anketa, ni ocene učinka in prikriva se nevarne kemikalije, ki se jih uporablja.
Zato je popolnoma nesprejemljivo nadaljevati na ta način, pravo vprašanje pa je, komisar, ali ni črpanje plina iz skrilavca na tako kompaktnih tleh, kot so evropska tla, ki niso prav nič podobna ameriškim tlom, neskladno z našo zakonodajo o varstvu okolja in dostopu ljudi do informacij.
Veselim se vaših odgovorov.
Michèle Rivasi
Gospa predsednica, komisar, popolnoma se strinjam s tem, kar je povedala gospa Lepage, in bi zastavila naslednje vprašanje: gre za priložnost ali napovedljivo ekološko katastrofo?
V smislu črpanja 10 let zaostajamo za Združenimi državami. Kaj lahko vidimo? Vidimo lahko, da je bila voda onesnažena s kemikalijami, ki so prežemale to hidravlično lomljenje. Vidimo lahko onesnaženje zraka. Zdaj lahko vidimo, da so se zaradi izpusta vseh snovi v ozračje pojavile hlapne organske spojine (HOS) in celo ozon. Vidimo lahko, da zdravstvenih posledic nimajo samo ljudje, ki živijo v bližini, ampak tudi govedo in seveda uporabniki nahajališč podtalnice, ker ne morejo več piti vode iz njih. Prejšnji teden je časopis New York Times poročal, da onesnaženje poleg ogljikovodikov in biocidov v podtalnici oddaja tudi radioaktivne elemente.
V Franciji je bilo, kot je poudarila gospa Lepage, osem dovoljenj podpisanih brez kakršne koli razprave, brez posvetovanja, brez ocene učinka. In vi govorite o socialni sprejemljivosti? Nastal je pravi upor. Najnovejših demonstracij v departmaju Ardèche se je udeležilo več kot 20 tisoč ljudi prav zato, ker jih skrbi za svojo zemljo. In vi pravite, da "gre za gospodarsko priložnost". Toda komu koristi ta plin? Ali govorimo o cui bono? Ali gre za izbiro plina za potrebe industrije v škodo zalogam vode v nahajališčih podtalnice? Newyorški moratorij je dober prikaz problema.
Zato zahtevamo enostavno, da se dovoljenja prekliče. Iskanje plina, medtem ko nimamo zagotovila skladnosti z okvirno direktivo o podtalnici, okvirno direktivo o kakovosti zraka ali Aarhuško konvencijo, ne pride v poštev. Zato čakamo vaše odgovore in bomo v Evropi, Franciji in vpletenih državah brez teh jamstev zavrnili odobritev črpanje teh nekonvencionalnih oblik plina.
Konrad Szymański
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospa predsednica, uspešna komercializacija nekonvencionalnega plina je Združene države spremenila v izvoznico tega goriva, s potencialom, ki presega potencial Rusije. Spremenile so se tudi razmere na trgih. Dolgoročne, trdne pogodbe in mehanizme cen, utemeljene na ceni nafte, so nadomestili precej prožnejši sporazumi, in trg promptnih poslov začenja igrati vse pomembnejšo vlogo. Od tega imajo koristi posamezni potrošniki in tudi industrija, saj vsi plačujemo nižje račune. Evropa si ne more privoščiti, da bi izgubila ta potencial in takšno priložnost, zlasti ker poudarjanje EU glede odmikanja od premoga pomeni, da je plin v evropskih gospodarstvih vse pomembnejši. V državah pojavila, vključno na Poljskem, v Franciji in Nemčiji, se je zdaj pojavila priložnost za diverzifikacijo virov plina in povečanje deleža lastnih virov ter s tem za zmanjšanje naše odvisnosti od uvoza. Delo v zvezi s črpanjem plina iz nekonvencionalnih zalog je v vseh državah že precej napredovalo. Zapomnimo si, da ta sektor od nas ne pričakuje, da mu zagotovimo denar ali posebnimi preferencialnimi pogoji poslovanja. Gre za sektor, ki že vlaga stotine milijonov evrov v Evropi in potrebuje samo eno stvar: da se mu na pot ne postavlja ovir in da se ga obravnava enakopravno. Tudi Evropski konzervativci in reformisti v tem parlamentu to pričakujemo od Evropske komisije. Upajmo, da mi - Evropa - ne bomo zapravili te priložnosti.
Jaroslav Paška
Gospa predsednica, v primerjavi s tradicionalnimi viri plina črpanje plina iz netradicionalnih virov danes predstavlja samo približno 5 % celotne svetovne proizvodnje plina.
Netradicionalni viri imajo manjšo koncentracijo surovine kot tradicionalne zaloge. Poleg metana iz slojev premoga ali plina, ujetega v manj prepustnih kamninah, ali plinskih hidratov se zdi plin iz skrilavca najbolj obetaven vir. Najboljše izkušnje s črpanjem tega plina ima Severna Amerika, kjer črpanje iz netradicionalnih virov predstavlja 42 % celotne proizvodnje v letu 2007.
Glede na ocene Mednarodne agencije za energijo znašajo v Evropi netradicionalne zaloge plina do 991 milijard kubičnih metrov. Nahajajo se verjetno predvsem na Poljskem, v Nemčiji, na Madžarskem, v Romuniji, na Švedskem in v Veliki Britaniji. V obdobju 2007-2010 je Poljska izdala skoraj 60 dovoljenj za iskanje in črpanje plina iz skrilavca. Imetniki teh dovoljenj vključujejo pomembne svetovne energetske koncerne.
Zato je iz tega, kar je bilo povedano, mogoče jasno razbrati, da novi netradicionalni viri plina postajajo tudi zanimiva alternativa za uporabo novih tehnologij za horizontalno črpanje.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, gospod Oettinger, ko pogledamo nihanje cen na energetskih trgih v zadnjih nekaj tednih, lahko vidimo, da ne samo politična tveganja, ki jih predstavljajo številne države, ampak tudi finančni trgi in številni drugi vplivni dejavniki onemogočajo razvoj varne strategije za prihodnost. Zato moramo energetsko pogačo razdeliti na čim več delov, jasno pa je, da bo plin v zvezi s tem v prihodnosti še naprej igral pomembno vlogo. Seveda se moramo osredotočiti na učinkovito uporabo plina. Večjo učinkovitost potrebujemo ne samo v naših proizvodnih procesih, ampak tudi v naši potrošnji. Zagotoviti moramo, da bodo stroške zaradi emisij CO2 plačali potrošniki in ne proizvajalci, kajti v nasprotnem primeru bo prišlo do izkrivljanja konkurence. Za nas ne sme biti pomembno, ali se plin, ki proizvaja CO2, uporablja znotraj ali zunaj Evrope. Evropa je regija z največjo kupno močjo. Če uvažamo proizvode z velikim deležem CO2 ali jih transportiramo znotraj Evrope, to ne sme vplivati na našo konkurenčnost.
Upoštevati moramo tudi pomen plinovodov v prihodnosti. Plinovod je kot poroka. Oba partnerja morata biti povezana dolgo časa, da bi bilo to v obojestransko korist.
Reinhard Bütikofer
(DE) Gospa predsednica, zadovoljen sem bil, ko sem slišal, da niste podlegli naraščajoči težnji "evforije zaradi plina iz skrilavca", ampak ste namesto tega svetovali razumnejši pristop. To področje je seveda v določeni meri obetavno, saj bi lahko povzročilo zmanjšanje naše odvisnosti od uvoza plina. Pravzaprav imamo od tega že koristi. Omenili ste dejstvo, da cene padajo zaradi velikih dobav nekonvencionalnega plina iz ZDA. Vendar pa moramo, kot ste dejali, ustvariti ozračje zaupanja, če hočemo, da se to nepristransko preuči.
Komisija predlaga pregled regulativnega okvira. Začuden sem bil, ko je vaš predstavnik nedavno povedal, da o v predpisih nedvomno vrzeli. Vendar pa je Komisija v nasprotju z ZDA opustila številne stvari. Ameriška agencija za varstvo okolja (EPA) opravlja pomembno študijo. Vedeti želim, zakaj sami ne naredimo česa podobnega ali vsaj počakamo na rezultate študije, preden naredimo nadaljnje korake. Sedaj potrebujemo moratorij plina iz skrilavca, dokler ne bomo mogli odgovoriti na vprašanja, ki jih zastavljajo državljani, ker so ugotovili, da se je v ZDA prehitro ukrepalo. Tam prihaja do problemov, ki so pomembnejši, kot so sprva mislili ljudje, in ZDA so se zdaj znašle v težavah, ki se jim hočemo mi vsekakor izogniti.
Zato vas kot člana Komisije, pristojnega za to področje, pozivam, da ne vztrajate pri tem, kar ste načrtovali, ampak da izvedete temeljitejše raziskave, kot so jih Američani, da bi ustvarili ozračje zaupanja.
Zbigniew Ziobro
(PL) Gospa predsednica, zaloge alternativnega plina, zlasti plina iz skrilavca, so Združenim državam omogočile v zadnjih 10 letih doseči popolno neodvisnost glede plina. Zaradi teh zalog so Združene države od uvoznice plina napredovale v izvoznico plina, uporaba teh zalog pa je imela tudi oprijemljive okoljske koristi, na primer z omejitvijo količine nakopanega premoga in posledične škode.
Znanstveniki napovedujejo, da lahko v Evropski uniji pride do podobnega scenarija. Črpanje nekonvencionalnih zalog plina v Evropi je najboljša alternativa glede na velika pričakovanja Parlamenta v zvezi z zmanjšanjem emisij CO2 in s tem zmanjšanjem premogovništva. Poleg tega smo nedavno bili priča precejšnjemu porastu cene plina, pridobljenega iz konvencionalnih virov. Razmere na Bližnjem vzhodu imajo prav tako vsekakor vpliv. Možno črpanje zalog bo zato omogočilo resnično zmanjšanje stroškov za pridobivanje energije, ker je alternativa uvozu, ki postaja še dražji.
Črpanje nekonvencionalnega plina omogoča tudi zmanjšanje brezposelnosti, kot je mogoče videti v ZDA, kjer so izkušnje pokazale, da se takšno črpanje splača. V ameriški zvezni državi Pensilvaniji je približno 200.000 ljudi našlo delo pri črpanju in obdelavi nekonvencionalnega plina, lokalno gospodarstvo pa vsako leto pridobi več kot 8 milijard USD v obliki davkov, prošenj podjetij za črpanje plina in koncesijskih dajatev. Zato ne zaostajajmo in sprejmimo konkretne ukrepe, da bi imeli koristi od te velike priložnosti in potenciala.
Andrzej Grzyb
(PL) Gospa predsednica, pozdraviti je treba, da smo uspeli spodbuditi razpravo o temi, ki se jo je v Evropski uniji nekoliko zanemarjalo, namreč pridobivanju plina iz alternativnih nahajališč. Kot je povedal že komisar, so geološki pogoji za obstoj takšnega plina ugodni v številnih državah. Količine na Poljskem se ocenjuje na 1000-3000 milijard m3 z letnim črpanjem približno 14 milijard m3. Evropa si spričo tega, kar se je zgodilo na ameriškem trgu, ne more privoščiti zanemarjanja tega vprašanja. Nenazadnje bo plin kot gorivo še dolgo ostal ključni vir energije, kot je razvidno na primer iz drugega strateškega pregleda energetske politike. Obenem to poročilo razkriva, da je Evropa odvisna od oskrbe iz tretjih držav. Glede na trenutne spore na primer v Severni Afriki, ki vplivajo na trg goriv, moramo zato zastaviti vprašanja o tem, ali je mogoče takšne alternativne vire najti tudi v sami Evropi.
Ni treba poudarjati, da bo načeto vprašanje, kakšen okoljski vpliv bodo imela ta dejanja. Menim, da moramo veliko vsoto denarja razporediti za raziskave okolju prijaznih načinov za črpanje plina iz alternativnih virov, kot so sloji skrilavca. Zdi se, da bi lahko bila Evropa vodilna tudi na tem področju. Če hočemo izpolniti svoje okoljske cilje, moramo po eni strani najti nove vire plina in po drugi strani opredeliti tehnologijo in način črpanja tako, da bomo preprečili daljnosežno okoljsko škodo. Najlepša hvala.
Elena Băsescu
(RO) Gospa predsednica, dobro znano je že, da bodo svetovne zaloge ogljikovodikov kmalu izčrpane. To se bo odražalo v višjih stroških črpanja, kar pomeni previsoke cene.
Plin, pridobljen iz alternativnih virov, bi na evropskem energetskem trgu igral pomembno vlogo. Evropa bi ga lahko uporabila za diverzifikacijo svojih energetskih virov, s čimer bi zmanjšala odvisnost od tretjih držav. Ena izmed razpoložljivih možnosti je morda tudi črpanje zalog plina v Evropi na nekonvencionalen način. Tri naftne družbe so že pridobile dovoljenje, da to storijo v Romuniji. Plinski hidrati, znani tudi kot "gorljivi led", se v Črnem morju nahajajo v velikem obsegu. Če se jih bo črpalo lokalno, bodo zmanjšali odvisnost EU od ruskih plinovodov.
Trg bioplina je tudi eden izmed najbolje razvitih v Evropi. Države, kot je Romunija, imajo potencial za pridobivanje bioplina, vendar pa so še vedno potrebne naložbe v njegovo črpanje.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospa predsednica, samo predstavljajte si količine denarja, ki vsak dan kot plačilo za uvožen plin zapustijo Evropsko unijo. Če bi ga lahko videli, če bi se ta denar prevažal s tovornjaki, bi bile vrste na ruski meji, v smeri Severne Afrike, v smeri Norveške. Po svetu je prišlo do tihe revolucije in tudi glasne revolucije, ki smo ji priča v Severni Afriki in ki zadeva črpanje plina iz skrilavca. Kot so že povedali številni govorniki, so Združene države zaradi novih tehnologij, ki omogočajo dostop do plina iz skrilavca, v zadnjih desetih letih od uvoznice napredovale v državo, ki izvaža plin.
Gospe in gospodje, če imamo v Evropi priložnost uporabiti te nove tehnologije in izkoristiti zemeljski plin, ki se nahaja v Evropi, da bi dobili dostop do tega plina iz skrilavca, bi lahko z zmanjšanjem naše odvisnosti od uvoza izboljšali naše skupno gospodarstvo.
Zahvaljujem se vam za pozornost.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospa predsednica, 4. februarja je Evropski svet priporočil, naj države članice raziščejo vire plina iz skrilavca in naftnega skrilavca. Vendar pa črpanje nekonvencionalnih virov plina pomeni velika okoljska in socialna tveganja. Črpanja plina iz skrilavca se ne sme izvajati brez študije vpliva, ki bo predstavila povezana tveganja in ukrepe, ki so spričo okoljskih tveganj potrebni za zaščito lokalnega prebivalstva in lastnikov.
Komisar, varnost preskrbe Evropske unije z energijo je odvisna od zagotavljanja različnih virov in poti oskrbe z energijo. Zmanjšanje odvisnosti od ruskega plina je mogoče doseči tudi z izvajanjem projektov, kot je plinovod Nabucco, ki je ključna prednostna naloga za Evropsko unijo, skupaj z manjšimi projekti, kot so čezjadranski plinovod, povezovalni plinovod med Turčijo, Grčijo in Italijo ali povezovalni koridor med Azerbajdžanom, Gruzijo in Romunijo, ki poudarjajo posebni pomen Črnega morja za varno oskrbo Unije z energijo.
Bogusław Sonik
(PL) Gospa predsednica, komisarju Oettingerju bi se zahvalil za njegovo izjavo za poljski tisk, v kateri je povedal, da plin iz skrilavca predstavlja priložnost za Evropsko unijo in da je uporaba plina iz skrilavca v interesu Evropske unije, ker nočemo biti odvisni od uvoza.
Toda ko sem danes poslušal komisarja, bi ga rad spodbudil, naj pokaže večje navdušenje, ko govori o plinu iz skrilavca, ki se lahko izkaže za skriti zaklad. Razumem vse njegove pomisleke glede okoljske zaščite, ki očitno temeljijo na preteklih izkušnjah. Komisijo pa bi spodbudil, naj bo dejavnejša pri podpiranju te priložnosti in uporabi čas, ki ste ga omenili - rekli ste, da bodo prvi rezultati morda na voljo čez pet let -, da pomaga tistim, ki iščejo plin iz skrilavca, da bi zagotovila, da uporabljeni načini ne škodijo naravnemu okolju. Predvsem to mora biti naloga Komisije. Komisarja bi pozval, naj se zavoljo plina iz skrilavca, ki se nahaja v Evropi, bolj potrudi.
João Ferreira
(PT) Gospa predsednica, fosilna goriva trenutno pokrivajo veliko večino svetovnih energetskih potreb: več kot 80 % celotnih potreb, pri čemer nafta predstavlja 34 %, premog 26 % in zemeljski plin 21 %. Kot vemo, so se ti viri črpali veliko hitreje od njihovega naravnega nadomeščanja, kar pomeni, da je na vidiku njihovo neizprosno izčrpanje.
Razmere v zvezi z zemeljskim plinom so primerljive z razmerami v zvezi z nafto, razen da je manj razširjen ter ga je težje prenašati in shranjevati. Zato moramo nujno diverzificirati svoje energetske vire. Ni čudežnih rešitev in za še razpoložljive zaloge fosilnih goriv je potrebno previdno, pametno in varčno upravljanje. Vendar pa je ne glede na to, kakšne alternative je mogoče najti za oskrbo z energijo, skorajda gotovo, da se bo morala splošna poraba energije zmanjšati v primerjavi s sedanjimi stopnjami, kar ni nujno slabo. Za ta scenarij se moramo pripraviti, začeti pa moramo zdaj.
Alejo Vidal-Quadras
Gospa predsednica, na področju energije, kjer je Unija soočena z veliko odvisnostjo od uvoza, je bilo veliko storjeno za zmanjšanje nenehnih tveganj, povezanih z našo ranljivostjo, katere zadnji in najjasnejši primer je bila odobritev uredbe o varni oskrbi s plinom.
Zanemariti ne smemo nobene možnosti za zmanjšanje naše odvisnosti od uvoza energije. Zato sem skupaj z drugimi kolegi predložil pisno deklaracijo št. 67 o možnosti črpanja alternativnih virov plina v Evropski uniji. V zvezi s tem bi vas opozoril na tri dejstva.
Prvič, obnovljivi viri energije predstavljajo vedno večji del naše mešanice energetskih virov, ki plin postavlja za glavno pomožno gorivo. Drugič, ZDA so dokazale obstoj tehnološkega znanja in izkušenj ter gospodarske uspešnosti teh nekonvencionalnih virov, in, tretjič, Unija ima velik potencial nekonvencionalnih virov plina. V smislu energetske odvisnosti si ne moremo privoščiti, da bi zamudili katero koli priložnost.
Edit Herczog
Gospa predsednica, lepo je bilo videti komisarja v Ljubljani na otvoritvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev. Menim, da je to dobra novica za naše kolege.
Plin iz skrilavca je priložnost biti del rešitve. Zato moramo politiki, preden ga začnemo črpati, storiti vse, kar lahko, da ne bi uničili sprejemanja javnosti, ampak ga okrepili.
V primerjavi z ZDA vsekakor obstaja ena razlika. Gostota prebivalstva v Evropi je precej večja kot v ZDA. Zato menim, da moramo Komisijo pozvati, naj izvede oceno učinka. Razmišljali smo o uvedbi pilotnega projekta in privarčevanju nekaj denarja v okviru Odbora za industrijo, raziskave in energetiko za izvedbo tega in financiranje ocene učinka iz sredstev EU. Menim, da potrebujemo sprejemanje javnosti, če hočemo graditi na tej tehnologiji, ki bi lahko bila del rešitve.
Seán Kelly
Gospa predsednica, najprej moram povedati, da se strinjam s komisarjem in mu čestitam za uravnoteženo predstavitev. Varna oskrba z energijo mora biti osnovni predpogoj evropske energetske politike, ko se bomo premaknili naprej. Seveda bi jo v idealnem primeru zagotavljali obnovljivi viri energije, imamo pa tudi politike v zvezi s tem, vendar pa jo moramo v tem primeru zagotoviti z drugimi viri. Ne moremo biti še naprej odvisni od Rusije - videli ste, kaj je pred nekaj leti naredila v Gruziji - in od režimov, kot je sedaj Gadafijev, z učinki, ki jih ima to na cene.
Zanašamo se nase in če imamo alternative - ki jih tu predstavlja plin iz skrilavcev -, jih moramo v celoti izkoristiti. Nekateri so zaskrbljeni zaradi okolja, vendar pa je preteklost Evropske unije glede okolja brez primere. Vprašajte katerega koli kmeta v Evropi in povedal vam bo, kako skrbni smo glede okolja in ukrepov, ki jih sprejmemo za njegovo zaščito. Enako lahko velja tu, vendar pa moramo preučiti vsako možnost, da plin dobimo od alternativnih dobaviteljev, s čimer - če smem povedati tako - bomo dobili dober plin.
Günther Oettinger
Gospa predsednica, poskusimo napovedati, kam gre trg plina. Danes smo predstavili svoje sporočilo o načrtu energetske učinkovitosti, ki se osredotoča na varčevanje z energijo, njeno učinkovitejšo uporabo in na to, da se je ne zapravlja, in varnost oskrbe z energijo.
Drugič, povpraševanje po energiji v Evropski uniji narašča. Le en primer tega je mobilnost. V Nemčiji je 520 vozil z dizelskim motorjem na 1000 prebivalcev. V novih državah članicah je ta številka manjša od 200. Ti dve številki se bosta približali druga drugi, vendar pa bosta šli navzgor, namesto navzdol proti ravni na Poljskem.
Tretjič, naše zaloge plina kopnijo. Količine so se v Združenem kraljestvu v zadnjem desetletju zelo zmanjšale, prav tako pa se bodo v naslednjem desetletju na Nizozemskem, kar pomeni povečanje odvisnosti. Poleg tega se veliko upanja seveda vrti okoli plina. Zakaj? Čeprav je fosilno gorivo, je precej bolj okolju prijazno, ko gre za emisije CO2, kot premog ali nafta, in precej bolj prožno od jedrske energije in premoga. Zaradi tega je plin ključnega pomena, da zagotovimo vse večjo proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije. Če pogledamo osnovne obremenitve, te sedaj znašajo približno 8000 ur letno, medtem ko se številke za vetrno energijo, odvisno od razmer, gibljejo med 2000 in 5000 urami ter za sončno energijo med 600 in 2000 urami. To pojasnjuje, da potrebujemo plin. Če hočemo energijo iz obnovljivih virov, je plin logična izbira, čeprav nekateri to morda težko sprejmejo.
Zato sem raje uporabil letno potrebo v Evropi v višini 600 milijard kubičnih metrov namesto 300 milijard. To bo imelo za posledico 80-odstotno odvisnost. Zaradi tega moramo najprej diverzificirati in posodobiti naše poti za prenos, da bodo ustrezale najnovejšim tehničnim standardom. Odpraviti moramo tudi otoke, razviti naše zmogljivosti shranjevanja in diverzificirati naše vire. To pomeni, da moramo razen iz Rusije, Norveške, Alžirije, Katarja in Libije plin dobivati tudi iz kaspijske regije. Plin s tega območja je mogoče na evropski trg plina pripeljati preko povezovalnega plinovoda med Turčijo, Grčijo in Italijo (ITGI), čezjadranskega plinovoda (TAP) in plinovoda Nabucco. V interesu diverzifikacije ne izključujem možnosti uporabe plina iz kamnin v državah članicah. Ta proces je šele začetek.
Vendar pa se zastavlja vprašanje, ali potrebujemo regulativno posredovanje Evrope. Zakaj bi bilo tako? Domnevajmo, da Poljska samovoljno odobri dovoljenja, to pa ogrozi podtalnico ali tla na Poljskem. Ni verjetno, da bi to imelo pomembnejši učinek zunaj mej Poljske. Posvetiti se moramo naslednjemu vprašanju, če se nočemo jemati preveč resno. Ali zaupamo vladi v Varšavi, da bo zagotovila čisto vodo in čista tla zavoljo zdravja svojih državljanov in varstvo lastninskih pravic? Zaupam vsaki demokratično izvoljeni vladi v Evropi, ki odgovarja parlamentu in javnosti, da bo to storila. Če smo torej resni glede subsidiarnosti, moramo ugotoviti, zakaj mora vrtino na Poljskem nadzorovati, odobriti ali zavrniti Bruselj in ne Varšava. Močno zaupam nacionalnim vladam. Ne izkazujem jim nezaupanja. Kljub temu sem vesel, da razpravljamo o skupnih predpisih.
Preučiti moramo, ali je evropski regulativni okvir dovolj celovit in ali bodo zagotovljeni okoljska zakonodaja, zakonodaja o ohranjanju tal, predpisi o podtalnici, zdravje in varnost na delovnem mestu za zaposlene in ljudi na območju ter lastninske pravice. Ne vem, vendar pa se mi zdi, da je to, kar je povedal moj predstavnik, pravilno. V evropskih predpisih je prostor za izboljšave. To velja za vsa področja. Velja za kvote za ženske in velja tudi tu. Zaradi tega bomo preučili možnosti za izboljšave. Države članice bomo prosili tudi, naj nam dajo skupen, usklajen seznam zahtev za odobritev. Vse to se je dogajalo, ne da bi prišli do končnih ugotovitev. ZDA so na nek način podobne Evropi, toda ne na drug. Ima popolnoma drugačno gostoto prebivalstva in zato zadeve kot so lokalno prebivalstvo, zdravje in varnost ter podtalnica igrajo povsem drugačno vlogo kot na gosto poseljenih območjih v srednji Evropi, kot so Poljska, Nemčija ali Francija.
Naročili bomo strokovno poročilo, ki bo vključevalo preučitev tveganj na podlagi značilnih prošenj za testne vrtine v EU in ali je zakonodajni okvir v Evropski uniji kos nalogi, ali so pravni predpisi v državah članicah ustrezni in ali, in če, kje, moramo uvesti izboljšave na ravni EU. Vsem svetujem, naj v to zadevo ne vpletajo čustev. V odgovor francoskemu poslancu tega parlamenta, ki je rekel, da niso zaščiteni njihovi interesi, bi povedal, da je v Franciji moj interes za najvišjo možno raven varnosti jedrskih elektrarn precej pomembnejši od testnih vrtin za plin iz skrilavca, vsaj v tem trenutku.
Podal bi še zadnjo pripombo, ki je neuradna. Zelo sem vam hvaležen, da ste prišli sem tako pozno in ostali, da bi sodelovali v razpravi. Obžalujem dejstvo, da je cela vrsta poslancev, in tudi sam sem bil dolgo časa poslanec tega parlamenta, zaradi česar lahko to rečem, dobila besedo in nato zapustila dvorano. Menim, da drugje ni kakšnih pomembnih dogodkov. Menim, da ni pošteno do mene in do vas, da dobite besedo in nato odidete. Takšno vedenje ni dobro za ugled Parlamenta.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
András Gyürk
v pisni obliki. - (HU) Plin, pridobljen z uporabo netradicionalnih tehnologij, lahko v prihodnosti igra posebno vlogo na energetskem trgu EU. Razlog za to je, da bi izkoriščanje alternativnih virov plina v EU znatno zmanjšalo naraščajoč uvoz plina v Evropo in izpostavljenost oskrbe s plinom srednjeevropskih in vzhodnoevropskih držav. Poleg tega ne smemo prezreti razmišljanja, da bi lahko širjenje novih virov plina v EU prispevalo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov na stroškovno učinkovit način. V Združenih državah je nova tehnologija v zadnjih nekaj letih že revolucionirala trg plina. Zaradi uporabe alternativnih virov plina, ki sedaj predstavljajo več kot polovico ameriške proizvodnje, so se cene plina precej znižale in se državi ni več treba zanašati na uvožene vire. V Evropi, največjem svetovnem trg plina, je črpanje alternativnih virov plina še vedno v povojih. Kljub uspehu v ZDA rezultati dosedanje evropske pilotne naložbe niso izpolnili pričakovanj. Poleg različnih geoloških pogojev se vlagatelji v Evropi soočajo tudi z večjimi regulativnimi in okoljskimi tveganji. Da bi ameriški uspeh prenesli v EU, bi bilo pomembno, da ima Evropa ustrezno strategijo za alternativne vire plina. Potrebna bi bila celovita ocena na evropski ravni, da bi jasno opredelili priložnosti, ki jih ponujajo alternativni viri plina, in tudi povezana tveganja. In sicer zato, ker si Evropa v času, ko se izčrpava tradicionalne vire plina v Severnem morju, ne more privoščiti, da bi se odpovedala možnosti alternativne proizvodnje plina, ki bi se ga črpalo v EU.
Marian-Jean Marinescu
Varna oskrba s plinom bo v prihodnosti odvisna ne samo od odnosov EU s proizvajalci plina v tretjih državah, ampak tudi od razvoja proizvodnje plina v EU. Naložbe v tehnološki razvoj na področju črpanja zemeljskega plina iz alternativnih virov bi lahko v prihodnosti bistveno prispevalo k zmanjšanju odvisnosti od uvoza plina.
Menim, da se morebitnega obstoja in črpanja plina iz skrilavca v Evropi ne sme prezreti, in od Komisije pričakujem, da bo pripravila tehnično in gospodarsko študijo izvedljivosti črpanja. V Evropi so na razpolago različni viri financiranja, ki lahko podprejo države članice pri potrebnem vlaganju v infrastrukturo, proizvodnjo in ukrepe, namenjene doseganju energetske učinkovitosti na regionalni in lokalni ravni. Ti vključujejo predvsem posojila in jamstva Evropske investicijske banke ali finance, ki so na razpolago prek regionalih, strukturnih ali kohezijskih skladov. Na podlagi tega instrumenta financiranja in v okviru proračunskega načrta za obdobje 2014-2020 mora Komisija opredeliti tudi finančno rešitev za črpanje plina iz alternativnih virov, ki bi lahko imeli daljnosežen vpliv na evropski trg plina in energije.
