Snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev) (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Bloklanda, v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev) - C6 0297/2008 -.
Johannes Blokland
poročevalec. - (NL) Gospa predsednica, zmanjševanje luknje v ozonskem plašču je pomembno za okolje in javno zdravje prebivalstva po vsem svetu. Atmosfero sestavljata dve plasti, ki nas ščitita. Ogljikov dioksid v troposferski plasti zadržuje toploto, da nas ne zebe. Ozon v stratosferski plasti nas ščiti pred škodljivim ultravijoličnim sevanjem sonca. Uredba o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, je predvsem namenjena zaščiti stratosferske plasti z ozonom, pa tudi preprečevanju podnebnih sprememb. Prepovedane snovi so pomemben dejavnik škodljivosti za ozon, hkrati pa imajo potencial globalnega segrevanja. Glavne snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, najdemo v potisnih plinih za aerosole, hladilnikih, izolacijskih materialih in določenih specifičnih topilih in čistilnih sredstvih. Klorofluoroogljikovodiki in haloni, ki najbolj tanjšajo ozonski plašč, so že popolnoma prepovedani, razen nekaj maloštevilnih izjem. Halogenirane klorofluoroogljikovodike je že prepovedano proizvajati, njihova uporaba pa bo prepovedana od leta 2020. V preambuli nove uredbe je zapisano, da se bosta proizvodnja in uporaba snovi, ki tanjšajo ozon, opustili ali zmanjšali na najmanjšo možno mejo. To je pomembna osnova za politiko.
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane je sprejel štiriinšestdeset sprememb. Imeli smo dva trialoga, ki sta se končala z dogovorom med Svetom in Parlamentom. To je pomenilo, da smo 64 sprememb nadomestili z enim, prečiščenim besedilom. Na kratko bi rad omenil devet pomembnih rezultatov tega dogovora.
Najprej, s spremembo je pravna osnova za uredbo postalo okolje. To omogoča državam članicam, da sprejmejo bolj daljnosežne ukrepe za varovanje okolja. Drugič, uporaba pesticida metilbromid bo od 18. marca 2010 prepovedana. To velja tudi za izganjanje mrčesa s plinom. Edina preostala izjema bo v izrednih primerih, če bi prišlo do zelo obsežne epidemije. Tretja točka je, da se je v programu za postopno opuščanje halogeniranih klorofluoroogljikovodikov odstotek glede na leto 1997 zmanjšal na 7 za zadnja leta. Četrtič, halogenirane klorofluoroogljikovodike se lahko uporablja le v podjetjih, ki jih določi vlada. Petič, seznamu snovi za omejevalne ukrepe so bile dodane nekatere nove snovi. Evropska komisija se je zavezala, da bo še naprej raziskovala te snovi. Šesta točka je, da je bilo uvedeno obvezno označevanje za nujne izjeme, kot so reagenti za laboratorijsko uporabo. Glede tega je bilo tudi dogovorjeno, da ne sme priti do povečanja pri laboratorijski uporabi. Sedma točka je, da se za obstoječe aparate lahko snovi, ki tanjšajo ozon, ponovno uporablja in reciklira le v enem podjetju. Poleg tega je treba voditi tudi dnevnik količin, da bi preprečili goljufije in nezakonito trgovino. Osma točka je, da je z okrepitvijo inšpekcijskih služb večja pozornost namenjena izvajanju. Na ta način morajo države članice sodelovati, da bi se spopadle z nezakonito trgovino. Zadnja točka je, da je za preprečevanje izpustov snovi, ki tanjšajo ozon, treba okrepiti nadzor in sistem izvajanja.
Še več pa je treba storiti glede skladiščenih snovi, ki tanjšajo ozon. Pri tem je naloga Komisije velika. Še enkrat bi jo rad pozval naj pripravi direktivo o gradbenih odpadkih in odpadkih pri rušenju objektov v skladu s tistim, kar smo se dogovorili pred sedmimi leti v šestem okoljskem akcijskem programu.
Smo pa v celoti gledano dosegli zadovoljiv rezultat. Ozonska plast bo imela več možnosti, da se obnovi in zmanjša škodljive vplive, kot so kožni rak in škoda na rastlinah in drevesih.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, najprej bi se rad zahvalil in čestital poročevalcu, gospodu Bloklandu, in vsem poročevalcem v senci za njihovo izjemno delo na tem predlogu glede prenovitve uredbe o zaščiti ozonskega plašča.
Še zlasti sem vesel, ker je bil dogovor dosežen na prvem branju, za kar gre v največji meri zahvala pozitivnemu in konstruktivnemu prispevku Parlamenta.
Politika zaščite ozonskega plašča v stratosferi velja za zelo velik uspeh in Evropska unija je pri tem igrala veliko vlogo. Z inovativnimi ukrepi, ki so bili sprejeti v Evropski uniji, smo uspeli doseči umik 99 % snovi, ki tanjšajo ozonski plašč.
Poleg zaščite ozonskega plašča ima omejevanje teh snovi zelo pozitiven vpliv na podnebje. To pa zato, ker je globalni potencial segrevanja teh snovi 14 000 krat večji kot pri CO2. Brez Montrealskega protokola in brez še ambicioznejših uredb Komisije, bi bili izpusti toplogrednih plinov na globalni ravni verjetno še za 50 % višji kot so sedaj.
Znanstveniki zdaj ocenjujejo, da bi si po zaslugi teh mednarodnih prizadevanj ozonski plašč lahko popolnoma opomogel med letoma 2050 in 2075. Da pa bi bilo to mogoče, bi morati rešiti še nekaj trdovratnih problemov. Predlog Komisije je oblikovan tako, da bi poenostavil uredbo Skupnosti in zmanjšal birokratske ovire, in da bi v uredbo vključil tudi nova znanstvena dognanja in bodoče izzive, z namenom, da bi jamčil obnovo ozonskega plašča.
Dosežen kompromisni dogovor ohranja arhitekturo predloga Komisije in hkrati vključuje tudi specifične ukrepe, ki so potrebni za reševanje nerešenih vprašanj glede popolne prepovedi ali omejitve uporabe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč.
Še bolj pomembno pa je, da vsebuje strožje določbe za snovi, ki so "shranjene” v proizvodih, kor na primer oprema za hlajenje in plastična izolacijska pena. Krepi komercialne ukrepe proti ilegalni uporabi in ilegalni trgovini s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč v Evropski uniji, in bo pomagal preprečevati okoljski damping v državah v razvoju. In nazadnje, prepoveduje vse vrste uporabe metilbromida, razen v posebnih primerih, ko gre za izredne razmere. Zakonodaja Skupnosti o metilbromidu bo s tem postala najbolj napredna na svetu.
Koristi bodo velike, tako glede obnavljanja ozonskega plašča kot zmanjševanja toplogrednih plinov. Evropska Komisija lahko v celoti sprejme kompromisni sveženj sprememb.
Ponovno bi se rad zahvalil Evropskemu parlamentu za njegov pomemben prispevek pri tem, da je pustil okoljski cilj predloga nedotaknjen in dosegel soglasje v prvem branju.
Eija-Riitta Korhola
v imenu skupine PPE-DE. - (FI) Gospa predsednica, uredba pred nami je naravno nadaljevanje pomembnega del Montrealskega protokola, ki zavezuje 191 držav podpisnic, da bodo aktivno opuščale uporabo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč.
Montrealski protokol velja za enega najuspešnejših mednarodnih okoljskih sporazumov. Rezultati govorijo sami zase. Uporaba snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, se je znižala za 95 % v primerjavi z izhodiščnimi vrednostmi. Poleg tega v 20-letnem obdobju ne bo prišlo do izpusta toplogrednih plinov, enakovrednim več kot 100 milijardam ton CO2. Zato uredba, ki je pred nami, ne bo le spodbujala obnove ozonskega plašča: gre tudi za pomemben del boja proti podnebnim spremembam.
Prejšnja uredba, napisana pred devetimi leti, je bila brezupno za časom in treba jo je bilo posodobiti. Poenostavitev sedanje zgradbe uredbe, brisanje zastarelih določb in širitev obveznosti na pripravo poročil o novih snoveh so nujno potrebne reforme. Iskreno bi rada čestitala svojemu kolegu, gospodu Bloklandu, za njegovo delo v vlogi poročevalca Parlamenta. Čeprav je predstavljal demokratično velik izziv, je kompromis v prvem branju razumna rešitev za posodobitev takega dokumenta, dejstvo, da smo ga dosegli, pa je že samo po sebi okoljski dosežek.
S pomočjo nove sprejemljive uredbe bodo sedanje uredbe Skupnosti ustrezneje usklajene z izvirnimi določbami Montrealskega protokola. Na primer, skrajšanje roka za prenehanje proizvodnje halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za pet let na leto 2020 je razumno in opravičljivo, kar velja tudi za zmanjšanje števila izjem pri prepovedi izvoza. Ker pa ciljev te uredbe ne moremo zadovoljivo rešiti v naši Skupnosti le z dejanji držav članic, se moramo lotiti reševanja tega problema na svetovni ravni, v kontekstu globalnega gospodarstva. Če bi bilo pri prepovedi izvoza preveč izjem, bi bilo težko pokazati, da so upravičene.
Tudi Montrealski protokol je bil kar štirikrat popravljen. Ta 20 let stari sporazum je bil tako dopolnjen v Londonu, Kopenhagnu, Montrealu in Pekingu. Ne gre le za zgodbo o uspehu: gre tudi za zgodbo o nujnosti popravljanja napačnih trendov zaradi boljšega razumevanja. Enako modrost zdaj potrebujemo v primeru Kjotskega protokola.
Prvotni Montrealski protokol se je osredotočal na zaščito ozonskega plašča, v glavnem z omejevanjem klorofluoroogljikovodikov in ta cilj je bil kmalu poostren skoraj na ničlo. Tako so klorofluoroogljikovodike, na primer, začeli nadomeščati halogenirani klorofluoroogljikovodiki, ki so veliko manj škodljivi za ozonski plašč. A kot se pogosto zgodi z rešitvami za okoljske probleme, se je pojavil nov vidik problema. Halogenirani klorofluoroogljikovodiki, ali fluorirani plini, so se izkazali za zelo škodljive zaradi njihovega velikega potenciala globalnega segrevanja. Nekateri od njih so več kot tisočkrat intenzivnejši dejavniki globalnega segrevanja kot ogljikov dioksid. Zato je bilo treba popraviti šibke točke v sporazumu.
Na enak način se moramo nekaj naučiti v primeru Kjotskega protokola. Priznati je treba, da je v sedanji obliki neučinkovit. Ne bo zmanjšal izpustov na globalni ravni in ne bo zmanjšal niti ogljikove intenzivnosti. Mogoče je težava v tem, da so bili odgovorni za pripravo Kjotskega sporazuma prepričani, da se da problema ogljikovega dioksida rešiti na enak način kot velja za freone.
Podnebne spremembe pa so okoljski problem popolnoma druge razsežnosti kot vsi prejšnji problemi. Probleme, povezane s tanjšanjem ozonskega plašča, povzročajo stranski proizvodi v industriji in proizvodnji energije, vzroki za podnebne spremembe pa so v celotnem svetovnem gospodarstvu in svetovni proizvodnji. Svet še vedno deluje na ogljik. Zato moramo na podnebne spremembe gledati predvsem kot na problem industrijskega inženirstva. Poudarek odločitev bi se moral prenesti z omejevanja izpustov na temeljito reorganizacijo energetskih in materialnih sistemov proizvodnje. Naučimo se nekaj iz Montreala.
Leopold Józef Rutowicz
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, poročilo gospoda Bloklanda o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, je pomemben dokument za prihodnje ravnanje na področju varovanja ozonskega plašča. Poudaril bi rad, da je eden od uspehov Evropskega parlamenta in Sveta prenehanje proizvodnje in trgovine s plini, ki vsebujejo klorofluoroogljikovodike, halone, bromide in metile, ki tanjšajo ozonski plašč in imajo toplogredni učinek.
Dober primer nadaljevanja dela, bi bilo delo v državi, ki leži pod luknjo v ozonskem plašču, Novi Zelandiji. Poleg aktivnosti, ki potekajo v Evropski uniji, so tam začeli z delom na zmanjšanju izpustov metana, katerega en kubični meter ima enak toplogredni učinek kot 30 kubičnih metrov CO2 in ki uničuje ozonski plašč. Metan je plin, ki nastaja ob procesih razkroja živali, v podzemnih rudnikih, in zaradi različnih kemičnih procesov. Zaradi količine metana, ki je izpuščena v atmosfero, bi ga morali vključiti v nadaljnje delo.
Skupina UEN podpira to uredbo. Zahvaljujem se gospodu Bloklandu za to dobro poročilo, ki je zahtevalo veliko dela.
Satu Hassi
v imenu skupine Verts/ALE. - (FI) Gospa predsednica, gospe in gospodje, čestitam gospodu Bloklandu za odličen rezultat. Parlamentu je uspelo za štiri leta skrajšati rok za prenehanje uporabe metil bromida, pa tudi razpored opuščanja halogeniranih klorofluoroogljikovodikov je zdaj strožji.
Pomembno je, da je EU še naprej pionir na področju opuščanja uporabe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, čeprav ta tema ni več na naslovnicah. Številne od teh snovi so močni toplogredni plini, ki pa so bili kljub temu izključeni iz Kjotskega protokola. To pa zato, ker naj bi jih pokrili z montrealskim protokolom. Pomembno je, da se še naprej ukvarjamo s tem vprašanjem in tudi v bodoče opuščamo uporabo močnih toplogrednih plinov. Pomembno je tudi, da smo na tem področju za zgled drugim državam, vključno z državami v razvoju.
V primeru snovi, ki so bile prepovedane v EU, bi moja skupina rada omejila njihov izvoz na bolj jasen način kot je bilo doslej dogovorjeno. Upam, da bo to načelo vključeno v zakonodajo, ko bodo sprejeti naslednji koraki.
Avril Doyle
Gospa predsednica, preden začnem, bi rada rekla, da ni videti nikogar, ki bi želel govoriti v skladu s postopkom "catch-the-eye” - popravite me, če se motim, sem pa pogledala naokoli in ocenila situacijo - ali lahko prosim svojemu enominutnemu prispevku dodam minuto časa za nastop v skladu s postopkom "catch-the-eye”?
Predsednica
Lahko, gospa Doyle.
Avril Doyle
Gospa predsednica, dodatne ukrepe za zaščito ozonskega plašča so podpisnice Montrealskega protokola sprejele na Konferenci podpisnic septembra 2007. Ti ukrepi bodo zdaj vključeni v to prenovljeno uredbo, da bi pospešili opuščanje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč in da bi še bolj omejili izjeme med temi snovmi. Prenovljena uredba se v glavnem nanaša na prepovedi in omejitve proizvodnje, uvoza, izvoza, dajanja na trg, uporabe, obnovitev, recikliranja, predelavo in uničenje teh snovi, ki tanjšajo ozon.
Montrealski protokol je bila ena od najuspešnejših mednarodnih okoljskih pobud doslej. Rezultat je, da smo uspeli v veliki meri popraviti stopnjo tanjšanja ozonskega plašča iz 1980-ih let. Zaradi opuščanja uporabe plinov, ki tanjšajo ozonski plašč - klorofluoroogljikovodikov, halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, metil bromida, z zelo malo časovno omejenimi izjemami za določene "kritične uporabe”, na primer za halone v protipožarni opremi v letalih - smo dosegli 95 % zmanjšanje uporabe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč v primerjavi z osemdesetimi leti 20. stoletja.
Spomniti se moramo tudi, da imajo te snovi velik potencial globalnega segrevanja. Ozonski plašč je ena od dveh plasti atmosfere, ki ščitita življenje na zemlji. Ozonski plašč nudi zaščito pred škodljivim ultravijoličnim sevanjem sonca, ki povzroča številne bolezni in probleme, vključno s kožnim rakom in kataraktami.
Predsednica
Gospa Doyle, držali ste se povedanega. Hvala lepa.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, obžalujem, ker danes v Parlamentu ni več občinstva, saj govorimo o izredno uspešnem protokolu, ki je prinesel zelo pozitivne rezultate tako za okolje in zdravje kot za napredek pri obnavljanju ozonskega plašča, ki se je sedaj vrnil na raven pred letom 1980.
Zahvalil bi se rad vsem tistim, ki so nocoj sodelovali v razpravi za njihove zelo konstruktivne pripombe, pripomnil pa bi, da je Komisija predana izvajanju zaupanih pooblastil in preučevanju ali veljajo predpogoji za vključitev nadaljnjih treh snovi do polovice leta 2010. Izjava o tem bo poslana sekretariatu Evropskega parlamenta, da se vpiše v zapisnik današnje razprave.
Pripomnil bi tudi, da bi po moje v Köbenhavnu konec tega leta morali doseči sporazum o boju proti podnebnim spremembam, ki bi bil vsaj tako ambiciozen in uspešen kot Montrealski protokol. Verjamem, da bo še bolj učinkovit in v tej smeri bi si morali vsi prizadevati.
Na koncu bi rad povedal, da je Komisija še posebej zadovoljna z izidom pogajanj in lahko v celoti sprejme predlagane kompromisne spremembe.
Poročilo gospoda Bloklanda
Komisija potrjuje svoj namen, da bo do 30. junija 2010 vključila dodatne snovi v del B Priloge II k uredbi, in da bo ocenila ali so izpolnjeni pogoji za njihovo vključitev, kot določa člen 24(3). Ta hitra presoja se bo osredotočila na naslednje snovi:
heksaklorobutadien,
2-bromopropan (izopropil bromid),
jodometan (metil jodid).
Johannes Blokland
poročevalec. - (NL) Gospa predsednica, najlepše bi se rad zahvalil komisarju Dimasu za njegovo zavzetost, da sprejme zamisel gospe Hassi o tem, da je treba preučevati učinke drugih snovi. V zvezi s tem bi gospoda Komisarja rad opozoril na metil bromid. Še vedno malo vemo o tej snovi in njeni proizvodnji. Na srečo je bila sprejeta odločitev, da bomo prosili dobavitelje, naj v postopku posvetovanja poročajo o tem, kako se ta snov proizvaja. Na ta način bomo dobili natančne informacije o tej snovi.
Za podporo, ki sem jo prejel, bi se rad iskreno zahvalil tudi kolegom poslancem, še zlasti poročevalcem v senci in tistim, ki so govorili nocoj. Naše skupno sodelovanje je bilo odlično, na odboru in pri pogajanjih. Zahvalil bi se rad tudi češkemu predsedstvu za razumne dogovore, ki smo jih uspeli doseči pred pogajanji in med njimi. Rezultat je bil v vsakem primeru zadovoljiv. Zelo cenim tudi podporo, ki sem jo dobil od uradnikov komisije in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in od mojega osebja. V resnici nam je uspelo delati kot ekipi, zaradi česar je bilo tudi mogoče, da smo dosegli to daljnosežno spremembo zakona v šestih mesecih.
Na koncu imam še eno pripombo. Nisem zadovoljen s sistemom prenovitve. Težko je vedeti, na kakšni osnovi je spremembe mogoče vložiti ali ne. Na srečo so mi odvetniki povedali, da je bila pri prenovitvi spremenjena pravna osnova, tako da smo na tej osnovi lahko pripravili spremembe, sicer na to skoraj ne bi bili pozorni. Na srečo je bil Svet enakega mnenja in v zadnji minuti smo lahko vključili to pravico v Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane. Prenovitve ostajajo težko vprašanje za delo tega Parlamenta.
Predsednica
. Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo.
Pisne izjave (člen 142)
Rovana Plumb  
Ta predlog sledi strukturi Uredbe (ES) št. 2037/2000, dodaja pa novo poglavje o odstopanjih od prepovedi proizvajanja, dajanja v promet in uporabe zadevnih snovi, kar je bilo sprva razpršeno po več določbah o stopnjah odprave reguliranih snovi in izdelkov.
Glavni izzivi so naslednji:
zmanjšanje "shranjenih" emisij snovi, ki tanjšajo ozonski plašč/toplogrednih plinov v ozračje je potrebno, saj naj bi po ocenah do leta 2015 te globalne shrambe prispevale do 2 milijona ton k dejavniku škodljivosti za ozon ali 13,4 milijarde ton ekvivalenta CO2.
izvzete uporabe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, kadar ni na voljo tehnično ali gospodarsko izvedljivih nadomestnih snovi, kot je na primer uporaba metil bromida za karantenske ukrepe in predtovorna opravila.
nove snovi, ki tanjšajo ozonski plašč: na podlagi novih znanstvenih dokazov je dejavnik škodljivosti za ozon nekaterih kemičnih snovi, ki zdaj niso nadzorovane na podlagi Protokola, precej višji, trženje teh snovi pa hitro narašča.
S spremembami je besedilo bolj jasno in regulativni okvir poenostavljen, zmanjšalo pa se bo tudi upravno breme, kar bo olajšalo uporabo zakonodaje, ki bo omogočila regeneracijo ozonskega plašča do leta 2050 in preprečevala negativne učinke na človekovo zdravje in ekosisteme.
Flaviu Călin Rus  
Menim, da nas mora vse skrbeti zdravje sedanje in prihodnjih generacij. Naše zdravje ohranjamo s pomočjo čistega okolja in ozračja okoli nas. Vse znanstvene študije opozarjajo na dejstvo, da je ozonski plašč zelo pomemben, ne le za zdravje prebivalstva, ampak tudi za ohranjanje življenja na zemlji.
Žal pa obstajajo številne snovi, ki po izpustu v atmosfero, uničujejo ozonski plašč in s tem pripomorejo k toplogrednemu učinku. Čeprav so opazili znake, da se je ozonski plašč okrepil zaradi sprejetih ukrepov, se predvideva, da bo raven ozona v atmosferi izpred leta 1980 dosežena šele v drugi polovici 21. stoletja.
Zato se popolnoma strinjam z dodatnimi ukrepi za omejitev ali prepoved snovi, ki tanjšajo ozonski plašč. Menim, da s tovrstnim dejanjem izpolnjujemo svojo dolžnost ne le do sedanje generacije, ampak tudi do prihodnjih generacij.
