Enominutni govori (člen 150 poslovnika EP) 
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Gospod predsednik, dne 14. februarja 2008 je kot darilo za Valentinovo konferenca predsednikov sprejela sklep, da se medskupine sestajajo le še ob četrtkih.
Vse od takrat si že prizadevamo, da bi to zadevo rešili. Doslej nam to še ni uspelo. Medskupine se morajo sestajati na neprimeren dan. Skoraj nikoli ne dobijo prostorov za srečanje in nikoli tolmačev.
Oglašam se ne le kot predsednik medskupine za revščino in človekove pravice, pač pa tudi po pooblastilu večine medskupin naše zbornice, torej poslancev, članov teh medskupin. Uradno zahtevam od konference predsednikov, naj še enkrat pretehtajo in razveljavijo svoj sklep z dne 14. februarja 2008, naj obnovijo prejšnje stanje, ko so o časih sestajanja prosto odločale meskupine same.
Če tega ne bo storila, bi jo rad z vsem spoštovanjem obvestil, da bomo zadevo sprožili na plenarnem zasedanju Parlamenta, na katerem se bo nato izkazalo, kdo ima prvo besedo v naši zbornici, torej v Parlamentu.
Evgeni Kirilov
(BG) Danes zaznamujemo 85. obletnico sklenitve Angorske pogodbe med Bolgarijo in Turčijo. Ta pogodba obravnava lastninske pravice skoraj 350 000 tračanskih Bolgarov, ki jih je Turčija nasilno izgnala na začetku prejšnjega stoletja. Nekateri od njih so še živi, naslednikov izgnancev pa je skoraj 800 000.
O vprašanju zaplenjene lastnine v Trakiji sta državi razpravljali velikokrat, tudi na najvišji ravni in v delovnih skupinah, vendar brez kakega izida. Turčija obravnava te ljudi kot razseljene osebe, številna zgodovinska dejstva in dokumenti, tudi Protokol Lige narodov o posojilu Bolgariji v pomoč beguncem iz leta 1926 pa potrjujejo njihov status beguncev.
Predsednik vlade Erdogan je predlagal rešitev, naj se ljudje z dokumenti o lastništvu obrnejo na turška sodišča. Taki dokumenti sicer obstajajo, vendar jih je sprevrženo zahtevati od ljudi, ki so že pomrli ali ki so v izgnanstvo rešili le golo kožo. V svoji resoluciji z dne 21. maja 2008 je Parlament pozval Turčijo k boljšemu sodelovanju z Bolgarijo pri tej zadevi. Iskreno upam, da bo v prid dobrih sosedskih odnosov prevladala dobra volja.
Ramon Tremosa i Balcells
Gospod predsednik, verjetno vam je znana očitna neenakopravnost pogajalskih položajev na področju mlekarstva, med kmeti in odkupovalci mleka. Problemi neenakopravnega položaja in negotovih cen mleka se v zadnjih letih še poglabljajo in zmanjšujejo donose pridelovalcem ter onemogočajo predvidljivost gospodarjenja.
Kot rešitev teh problemov odločno podpiram ustanovitev evropske agencije za nadzor mlekarstva, ki bi omogočila ugodnejše dogovore o količinah in cenah mleka. Taka agencija, ki bi delovala pod nadzorom Evropske komisije, bi redno spremljala potrebe trga in gibanja stroškov pridobivanja mleka. Taka ureditev bi v mlekarstvo vnesla večjo stabilnost in bi omogočila zmanjšanje sedanjega obsega subvencij.
Michael Cramer
(DE) Gospod predsednik, 15. oktobra je časnik Rheinische Post na naslovnici objavil članek o komisarju za promet Siimu Kallasu, ki je menda izjavil, da železniška povezava za visoke hitrosti med Parizom in Bratislavo pomeni izredno pomembno vseevropsko prometno os med vzhodom in zahodom in da Komisija meni, da jo je izredno pomembno vzpostaviti. Poleg tega je izjavil, da je postaja Stuttgart 21 ena od ključnih postaj na tej glavni progi.
Ali gre tu za kakšno novinarsko raco? Koordinator projekta, Péter Balázs, je že večkrat dejal, da sicer ta proga spada med projekte TEN, da pa so postaje zadeva posameznih držav. Glede na omejena finančna sredstva za razvoj vseevropskega prometnega omrežja naj bi postaje in z njimi povezano infrastrukturo financirale mestne, regionalne in državne oblasti same.
Prosim komisarja Kallasa, naj stališče Komisije o tej zadevi pojasni v izjavi za tisk in jasno pove, da postaje podzemske železnice v Stuttgartu Evropska unija ne bo sofinancirala.
Marisa Matias
(PT) Gospod predsednik, v Bruslju so zadnje čase geslo dneva varčevalni ukrepi. Dejanski izplen pa je žal jasno viden. Programi za stabilnost in rast so zgolj skupinsko ropanje delavcev in upokojencev, to je, ropanje evropske javnosti. Spremljamo lahko val doslej najhujših splošnih stavk po vsej Evropi, iz najrazličnejših razlogov. Najprej v Grčiji, Španiji in Franciji. V novembru se pripravlja stavka v Italiji, 24. novembra pa na Portugalskem. To pa je šele začetek.
Zato sprašujem: koliko splošnih stavk bo še potrebnih, koliko demonstracij, koliko dvigovanja glasu, da bo Bruselj popustil, razveljavil Bruseljsko soglasje in začel bolj spoštovati ljudi? Ti ukrepi ne rešujejo krize, ampak jo še poglabljajo, zato pozivam, gospod predsednik, k drugačnim, bolj pravičnim ukrepom. Sprašujem: na kaj sploh čakamo?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospod predsednik, po objavah v grškem tisku in podatkih od uradnih vladnih virov, ki jih ni še nihče zanikal, v Grčiji zadnje čase zaskrbljujoče raste število ljudi, ki brez kakršnih koli dokumentov vstopajo v državo prek severnih meja. Dejavnosti organizacije Frontex se lahko zahvalimo, da se je dotok tujcev prek severovzhodne meje na morju zmanjšal. Organizacija na severni kopenski meji ne dosega enakih rezultatov, tako da jo tujci prečkajo v tisočih in odpirajo novo problematično območje. Poročajo, da se je število aretacij tujcev v obmejnem mestu Orestiada lani povečalo za 640 %, v nasprotju u upadom števila aretacij za 80 % na otokih.
Glede na to predlagam Parlamentu, naj sprejme nujno resolucijo: v njej naj, prvič, zahteva vzpostavitev postojanke Frontex na turškem bregu reke Evros, drugič, obsodi Turčijo, ki po eni strani od Evropske unije sprejema zelo izdatna finančna sredstva za obvladovanje priseljevanja, po drugi strani pa ne spoštuje svojih obveznosti iz ankarskega protokola, in, tretjič, pretrese problematiko nezakonitega priseljevanja, ki je problematika Evrope.
Csanád Szegedi
(HU) Gospe in gospodje, danes bi rad spregovoril o katastrofalnem razlitju rdeče brozge na Madžarskem. Najprej bi se rad zahvalil vsem, ki so v tem času pomagali žrtvam in njihovim sorodnikom. Pri tej katastrofi, ki je zahtevala tudi nekaj življenj, je najbolj tragično, da bi jo prav lahko preprečili. Dolžnost Evropske unije je preprečevati take katastrofe. V ta namen je treba nujno pregledati vse pogodbe o privatizaciji v srednji Evropi, ki niso nič drugega kot uzakonjena plenitev in s katerimi so se dokopali do moči sumljivi postkomunistični finančni krogi. Podjetja, ki so jih nezakonito odvzeli ljudem, pa bi bilo treba nacionalizirati. Omenjenim finančnim krogom potrebe in pravice delavcev ne pomenijo nič, njihove grabežljivosti pa ne ustavijo niti okoljske katastrofe. V boju proti takim praksam bi rad zaprosil za pomoč Evropsko unijo.
Alf Svensson
(SV) Vprašanja okolja in podnebja zadevajo nas vse. Vemo, da so globalnega obsega. Samoumevno je, da bi EU morala prevzeti vodilno vlogo v boju za ohranitev za življenje primernih razmer.
Okoljski strokovnjaki trdijo, da ob industriji največ škode okolju in največ izpustov povzročajo primitivna ognjišča in peči v kočah in kolibah po Afriki, Aziji in Južni Ameriki.
Tega se zaveda nekaj držav na svetu, ki si resnično prizadevajo za ohranitev našega skupnega okolja. Danes že poznamo preproste in cenovno dostopne pečice na sončno energijo, ki bi lahko odpravile 95 % izpustov strupenih snovi, ki nastajajo pri zgorevanju premoga, posušenega živalskega blata in podobnih goriv.
Izračuni kažejo, in to moramo poudariti kot najpomembnejši vidik, da skoraj dva milijona ljudi umre prezgodaj zaradi vdihavanja takih strupenih plinov.
Upam, da se bo EU ob Združenih državah Amerike, ki tudi kažejo pripravljenost za reševanje tega problema, aktivno vključila v to zelo smotrno obliko reševanja življenj ljudi in okolja.
Iosif Matula
(RO) Pred kratkim smo sprejeli posebne rešitve za zanesljivejšo oskrbo Evropske unije z energijo, namreč razvejanje virov oskrbe z zemeljskim plinom, s katero se bomo v Evropi v prihodnje lahko izognili novim plinskim krizam. V mislih imam odprtje plinovoda Arad-Szeged, ki povezuje Romunijo in Madžarsko in ga sofinancira tudi Evropa.
Naložba tako ne pomeni le zgodbe o uspehu, ampak je lahko tudi zgled za sodelovanje med državami v EU.
Predvidena povezava na evropski ravni in oprema, ki bo po letu 2014 omogočala prenos plina v obeh smereh, ter zaloge plina na tem območju bodo vsem državam te regije zagotovile večjo energetsko neodvisnost. Ob morebitnih plinskih krizah si bodo lahko evropske države pomagale med seboj.
Drugi prav tako pomemben vidik pa je, da se bo cena plina določala na regionalni ravni, ne več v pogajanjih z enim dobaviteljem. Upam, da bo izgradnja plinovoda Arad-Szeged pomenila dodatno spodbudo ne le za projekt plinovoda Nabucco, pač pa tudi za projekt AGRI za prenos zemeljskega plina v Evropo prek Azerbajdžana, Gruzije in Romunije.
Alexander Mirsky
(LV) Hvala, gospod predsednik. Rad bi opozoril na nenavadno podrobnost pri načrtovanju našega dela. Ob četrtkih skoraj vsi poslanci Evropskega parlamenta zapustimo Strasbourg ob 13.30. Ob tem času ima Parlament najet celo poseben vlak. Ali nam lahko razložite naslednjo zadevo: zakaj imamo glasovanje o vprašanjih človekovih pravic na plenarnem zasedanju na sporedu vedno ob 16.00? Zakaj načrtujete glasovanje ob tem času, ko vendar veste, da takrat 95 % poslancev ni več prisotnih na zasedanju? To je popoln nesmisel. Prepričan sem, da bodo moje besede izzvenele v prazno. Tudi to je zelo žalostno, gospod predsednik. Hvala.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) V Romuniji, državi članici Evropske unije, politična stranka na oblasti očitno in nekaznovano krši pravila demokracije. Predsednik poslanske zbornice, enega od domov romunskega parlamenta, je pred glasovanjem naštel 80 prisotnih poslancev, nato pa objavil, da je glasovalo 170 poslancev.
Glasovali so o zakonu, ki je ključnega pomena za veliko večino državljanov Romunije. Gre za osnutek zakona o pokojninskem zavarovanju, ki predvideva čezmerno zvišanje upokojitvene starosti, izenačitev upokojitvene starosti moških in žensk, ter ponovni izračun, ki bo realno znižal pokojnine velikemu številu upokojencev.
Opozicija je sicer iz odločnega nasprotovanja tem spremembam zasedanje zapustila pred glasovanjem, vendar so goljufijo razkrile kamere v dvorani. Če pa opozicija in javna občila ne bi vsak dan po tem dogodku glasno protestirali, bi romunski predsednik do danes sprejem novega zakona že uradno razglasil.
Olle Schmidt
Gospod predsednik, danes je švedska vlada prejela uradno mnenje o primeru Dawita Isaaka, ki je že devet let zaprt v Eritreji. Dawit Isaak je švedski novinar, zaprt pa je zaradi izražanja mnenj.
Pravno mnenje, ki temelji na Evropski konvenciji o človekovih pravicah in sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice, zavezuje Švedsko, države članice EU in samo EU k zavzemanju za zaščito temeljnih pravic Dawita Isaaka z vsemi razpoložljivimi diplomatskimi in pravnimi sredstvi. Eritreja spada med najrevnejše države na svetu in je odvisna od pomoči Evropske unije. Zahtevati moramo takojšnjo izpustitev Dawita Isaaka iz zapora v zameno za našo finančno pomoč.
Jutri bo Evropski parlament obiskal brat Dawita Isaaka in se sestal s predsednikom Parlamenta in komisarjem Pielbagsom ter evropskim institucijam izročil omenjeno pravno mnenje. Upam, da bodo evropske institucije svoje obveznosti izpolnile in močneje pritisnile na predsednika Eritreje, naj Dawita Isaaka izpusti iz zapora, ter ga s tem rešile iz življenjske nevarnosti.
Joe Higgins
Gospod predsednik, septembra sem prebil teden dni v Kazahstanu kot član delegacije skupine Evropske združene levice v Evropskem parlamentu. Kazahstan je pod predsednikom Nazarbajevom totalitarna diktatura, v kateri so človekove pravice sistematično kršene.
Srečali smo se s številnimi skupinami, ki se borijo za človekove, politične in delavske pravice. Slišali smo srhljiva pričevanja o strahotnih razmerah in skrajnih surovostih v večini kazahstanskih zaporov, pred kratkim izpuščeni zaporniki pa so nam opisovali neverjetne oblike poniževanja zapornikov, sistematično surovo pretepanje, posiljevanje in druge vrste mučenja.
Glede na to je sramota, da smo Kazahstanu poverili predsedovanje Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi v letu 2010, osrednje srečanje voditeljev držav članic organizacije OVSE pa bo decembra cv prestolnici te države, Astani. Sramotno je, da bo predsednik Nazarbajev, ki je odgovoren za to nočno moro, prihodnji teden uradno obiskal Evropsko unijo in da ga bodo sprejeli predsednik Parlamenta gospod Buzek, predsednik Komisije Barroso in drugi. Pravi razlog za vse te sprejeme so obsežne kupčije družb iz EU s kazahstanskima nafto in plinom, zahtevam pa, naj naši voditelji sprožijo tudi vprašanja neverjetnih kršitev človekovih pravic in zahtevajo od Nazarbajeva preverljive ukrepe za njihovo odpravo.
Oriol Junqueras Vies
(IT) Gospod predsednik, zadnjih nekaj tednov več kot 30 pripadnikov plemena Mapuče gladovno stavka v protest proti militarizaciji njihove domovine, v kateri vladata dvojni civilni in vojaški režim in velja protiteroristična zakonodaja že vse od uvedbe vojaške diktature. Kljub temu pa dve večinski skupini našega Parlamenta nista dali soglasja za nujno humanitarno pobudo.
Gladovna stavka je sicer zaključena, osrednji vzroki zanjo pa ostajajo, kot je lanskega aprila ugotovil tudi poročevalec za Deklaracijo Združenih narodov o pravicah avtohtonih prebivalcev.
Čile mora spoštovati Mednarodno deklaracijo o pravicah avtohtonih prebivalcev in Konvencijo št. 156 Mednarodne organizacije dela, ki prebivalcem zagotavljata pravico do predhodnega posvetovanja in do njihovega svobodnega ter zavestnega odločanja o vseh zakonodajnih aktih, ki posegajo v njihove pravice in koristi. Evropski parlament mora z vsemi razpoložljivimi političnimi sredstvi doseči, da bo čilska vlada spoštovala mednarodno pravo in svoje sporazume z Evropsko unijo.
Dimitar Stoyanov
(BG) Nameraval sem izraziti svoje poglede na napovedano razpravo v bolgarski nacionalni skupščini o referendumu o turškem članstvu v Evropski uniji. Razjezila pa me je izjava kolega poslanca z druge strani naše zbornice, gospoda Kirilova, ki je skoraj dobesedno ponovil besede predsednika naše stranke, Volena Siderova, v bolgarski nacionalni skupščini pred nekaj dnevi.
K izjavi gospoda Kirilova pa bi rad še nekaj dodal. Kolegi poslanci, ljudje, ki so bili izgnani iz vzhodne Trakije, nimajo dokumentov o svoji lastnini. Na begu so morali celo svoje otroke prepustiti smrti, kajti otrok bi jih lahko z jokom izdal Turkom, ki so jih zasledovali in pobijali.
Turčije je država z bogato zgodovino genocidov, saj je bil genocid leta 1913, v katerem so pobili 50 000 Bolgarov in jih 300 000 pregnali iz vzhodne Trakije, samo generalka za genocid nad Armenci, ki ga Otomani še danes ne priznavajo. Zato se sporočilo stranke Napad glasi: "da" za referendum o turškem članstvu v Evropski uniji in "ne" turškemu članstvu v Evropski uniji.
Theodoros Skylakakis
(EL) Gospod predsednik, Jean-Claude Juncker je včeraj dejal, da smo s pritiski na grško vlado k ustreznemu ukrepanju začeli že leta 2008, da pa problemov nismo javno razglašali, ker je Evroskupina neuraden organ. Komisija najavlja, da bo končna raven grškega primanjkljaja v letu 2009 presegla 15 %, v nasprotju s 5 % po oceni iz maja 2009.
Sprašujem se: kako je mogoče spregledati celih 10 odstotnih točk BDP? Menda so bile finančnim ministrom so bile na srečanjih Ecofin, ki ima v nasprotju z Evroskupino tudi institucionalne pristojnosti, te zadeve znane? Glavna težava torej ni nesposobnost točnega napovedovanja, pač pa nespoštovanje političnih meril. Ali grški državljani kot evropski davkoplačevalci nimajo pravice poznati stanja? Kar v resnici potrebujemo, so bolj neodvisni organi za nadzor spoštovanja finančnih meril, še zlasti pa pošteno in samodejno uveljavljanje pravil za vse.
Crescenzio Rivellini
(IT) Gospod predsednik, vrh EU-Kitajska 6. oktobra v Bruslju se je zaključil v napetem ozračju in zaključna tiskovna konferenca je bila odpovedana s skopo obrazložitvijo, da iz logističnih razlogov. V ozadju pa so bila nesoglasja glede tečaja juana, ki je po mnenju evroobmočja znatno prenizek.
Evropska unija poziva predsednika kitajske vlade k dvigu vrednosti te valute in k odpravi nepoštenih poslovnih praks, ki že leta netijo tarifne vojne, in poudarja, da je to temeljni pogoj za priznanje Kitajske kot države s tržnim gospodarstvom.
Od junija je vrednost juana v primerjavi z dolarjem zrasla za 2,15 %, v primerjavi z evrom pa padla za 9,4 %. To je strašna novica za izvoznike iz evroobmočja, nenazadnje tudi zato, ker je Evropa očitno edina pomembnejša gospodarska sila, ki nima mehanizma za devalvacijo lastne valute.
V odnosih med EU in Kitajsko smo v slabšem položaju tudi zaradi razlik pri ureditvah delovnih razmerij in cenah surovin ter zaradi protekcionistične in brezobzirne trgovinske politike te države. Zato je nemogoče tekmovati z njo, če imamo ob tem še precenjeni evro. Čez dva tedna bomo skušali te težave omiliti med obiskom evropske delegacije.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) V času, ko postaja vedno bolj nujno zmanjšanje obsega prevoza živilskih izdelkov na velike razdalje, ko spodbujamo lokalno pridelavo in skušamo prilagoditi povpraševanje na trgu, je nujno tudi občutno povečati obseg pridobivanja ovčjega mesa v EU.
Ni sprejemljivo, da se trg EU oskrbuje z ovčjim mesom iz krajev, ki so oddaljeni tisoče kilometrov, po nesmiselno visokih cenah, obenem pa so naši živinorejci prisiljeni prodajati svoje izdelke po smešno nizkih cenah ali pa opustiti svojo dejavnost.
Romunija je po številu ovc na petem mestu med državami članicami Evropske unije, kljub temu, da je število glav ovac že padlo za 40 %. Izvoz ovčjega mesa pa še vedno spada med pomembne panoge našega gospodarstva.
Glede na te dejavnike in glede na resne dolgoročne socialne, gospodarske in okoljske posledice, ki bi jih lahko imel propad te starodavne tradicije, Romunija podpira pobude Irske in željno pričakuje ustrezne ukrepe pomoči od Komisije in Sveta, s katerimi bi lahko zaustavili vedno hitrejše propadanje ovčereje v Evropski uniji.
Kriton Arsenis
(EL) Gospod predsednik, leta 2008 je svet doletela huda prehrambena kriza. Cene žita so poskočile do neba in pahnile množice ljudi, še zlasti v Afriki, v lakoto. V tem času pa smo imeli tudi rekordno pridelavo žita. Krivdo za to protislovje so najprej pripisovali biogorivom. Navsezadnje pa se je izkazalo, da so krive bonitetne agencije, ki so po tistem, ko so se naigrale z indeksi Nasdaq in se je razpočil tudi nepremičninski balon, svoje špekulacije preusmerile na državni dolg in cene osnovnih živil.
Te igrice so v revščino pahnile milijone ljudi po vsem svetu. Takega ravnanja ne smemo več mirno prenašati, opredeliti moramo jasne pogoje delovanja tem agencijam na evropski in svetovni ravni.
Ilda Figueiredo
(PT) Danes imamo evropski dan boja proti trgovini z ljudmi. To področje zahteva posebno pozornost in zahtevati bi morali kaj več kot zgolj tarnanje nad tragično usodo, ki danes vsako leto samo v EU doleti več sto tisoč ljudi. Gre za žrtve sodobnega suženjstva, lakote in skrajne revščine, katerih število po svetu danes presega 1 milijardo. Ta pojav je temna stran kapitalističnega izkoriščanja in posledica kolonializma in neokolonializma, za katere nosi velik del odgovornosti tudi kar nekaj evropskih držav.
Včerajšnji mednarodni dan boja proti revščini in današnji evropski dan boja proti trgovini z ljudmi sta vsebinsko povezana. Boj proti revščini in boj proti trgovini z ljudmi zahtevata delovanje v svetovnem merilu, opustitev neoliberalistične politike in trdne zaveze socialnim razsežnostim makroekonomske politike, kar bo odprlo pot politiki razvoja in družbenega napredka, ki jo zahtevajo državljani in delavci na demonstracijah po vsej Evropi.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, na Južnem Tirolskem še danes - 67 let po strmoglavljenju diktatorja Benita Mussolinija - ohranjajo, vzdržujejo ali celo z velikimi stroški obnavljajo fašistične spomenike. Prebivalcem te pokrajine so ti spomeniki znamenja krivic, ki so jih pretrpeli. Kaj takega v združeno Evropo 21. stoletja preprosto ne sodi. Pred leti je takratni komisar Franco Frattini predlagal sprejem evropskega zakona o prepovedi vseh nacističnih simbolov. Logična posledica takega zakona o odpravi nacističnih simbolov bi bila tudi prepoved in odstranitev fašističnih spomenikov na Južnem Tirolskem. Predlog gospoda Frattinija je spodletel, morda pa je danes čas za nov poskus.
Komisija bi morala nedvoumno povedati, da kršenje pravic manjšin pomeni kršenje vrednot EU. Člen 2 Lizbonske pogodbe je treba izostriti. Poleg tega bi morali preučiti dejansko zaščito manjšin in uradno predpisati zavezujoče sankcije.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Evropska unija je leto 2010 razglasila za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti. Dne 17. oktobra 2010 smo s 23 svečanimi dogodki zaznamovali Mednarodni dan boja proti revščini, ki so ga razglasili Združeni narodi. Na ta dan so bili po vsem svetu organizirani posebni dogodki, s katerimi smo izkazali solidarnost in sočutje do stisk socialno izključenih skupin ljudi.
Mednarodni dan boja proti revščini je namenjen predvsem osveščanju javnosti o nujnosti odprave revščine po vsem svetu, še zlasti v državah v razvoju, in o prednostnem pomenu tega boja za nas vse. Večjo pozornost pa bomo morali posvetiti tudi vzrokom in posledicam revščine v Evropi. Ponavljam, v Evropi. Prav zato je izvedba programa Evropske unije za razdeljevanje hrane našim najrevnejšim sodržavljanom, ki nas bo stala 500 milijonov EUR na leto, tolikšnega pomena. Pobuda za zaznamovanje mednarodnega dneva boja proti revščini je zelo koristna in nam bo pomagala spoznati obseg revščine po svetu ter ugotoviti vzroke tega problema in najti rešitve zanj. Hvala.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Gospod predsednik, ob mednarodnem dnevu boja proti izkoriščevalski trgovini z ljudmi smo izvedeli nekaj podatkov, ki od nas kot političnih voditeljev zahtevajo ukrepanje.
Več kot 90 % prostitucije v Evropi je povezane z izsiljevanjem in prisilo. Ob tej številki bi se morali vprašati, ali res storimo vse, kar je v naši moči, v zaščito dostojanstva in osebnostne nedotakljivosti tisočev žensk, katerih pravice bi morala vendar varovati Listina o temeljnih pravicah, ki smo jo sprejeli ob podpisu Lizbonske pogodbe.
Ne govorimo o "najstarejši obrti na svetu", pač pa o edini obliki suženjstva, ki nam je v naši stari Evropi še ni uspelo izkoreniniti. Države, kot je Španija, si za to močno prizadevajo, preganjajo trgovce z ljudmi, osveščajo javnost in spodbujajo programe ponovnega vključevanja žrtev v družbo. To ne zadostuje. Evropa mora postati enotno področje ukrepanja in prizadevanj.
Naslednja direktiva o trgovini z ljudmi bo priložnost za ukrepanje v skladu s potrebami, z izobraževanjem, z zmanjšanjem možnosti oglaševanja ponudbe v vseh medijih, pa tudi s krepitvijo dvostranskega sodelovanja s tretjimi državami v boju proti tej nadlogi na samem izvoru.
Imamo priložnost. Rad bi opozoril Parlament na to tegobo, da bo tudi v prihodnje v prvih vrstah boja za pravice naših državljanov.
Marc Tarabella
(FR) Gospod predsednik, po statutu Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) izdaja neodvisna strokovna mnenja o tveganjih, povezanih s prehrambeno verigo. Gospod predsednik, gospe in gospodje, naj povem, da imam glede tega nekaj dvomov in da pri tem nisem osamljen.
Poglejmo si primer: veliko držav članic, med njimi tudi Danska in Francija, je na osnovi vrste raziskav, ki so dokazale njegovo škodljivost, prepovedalo uporabo bisfenola A za embalažo za živila. EFSA pa še naprej dopušča njegovo uporabo za izdelke, namenjene široki potrošnji, kar pomeni očitno kršitev načela previdnosti.
EFSA tudi odobrava prav vse prejete vloge za uporabo gensko spremenjenih organizmov. Doslej je bilo takih vlog že 125. Ali se vam to ne zdi čudno? Komisar, odgovoren za to področje, gospod Dalli, se je prejšnji teden distanciral od ravnanja EFSA v zvezi z bisfenolom A, Svet pa zahteva podrobnejše podatke o delovanju agencije od leta 2008 naprej.
Zato kot minimalni in takojšnji ukrep zahtevam skupno zaslišanje EFSA pred Odborom Parlamenta za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odborom Parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odborom Parlamenta za notranji trg in varstvo potrošnikov. Odpraviti moramo dvome glede delovanja EFSA in s tem zagotoviti boljše varstvo javnosti in javnega zdravja, za kar gre pri vsem tem.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Moje sporočilo je naslovljeno na predsednika Evropskega parlamenta, Jerzyja Buzeka.
Glede na to, da je pred nekaj meseci obiskal Romunijo in prisostvoval plenarnem zasedanju romunskega parlamenta ter izrazil podporo vladi liberalne stranke (PDL) in varčevalnim ukrepom, ki jih zagovarja. bi rad predsedniku Buzeku povedal, da Romunija že več kot mesec dni parlamenta sploh nima. Romunski parlament že več kot mesec dni ne zaseda in ne sprejema sklepov zaradi sleparskega sprejema pokojninskega zakona, ki ga je omenila že kolegica Daciana Sârbu.
Ker romunski predsednik Traian Băsescu še ni izrazil stališča o tej zadevi, kaj šele, da bi zavrnil tako prakso, h kateri se stranka PDL redno zateka in pretvarja romunski parlament v gnezdo goljufije, bi zelo rad vedel, ali gospod Buzek še vedno podpira PDL in romunske oblasti in ali bi danes še vedno obiskal romunski parlament in izrazil podporo vladi gospoda Boca.
Slavi Binev
(BG) Verjamem, da se Evropska unija in vsi od nas trudimo izvleči Evropo iz recesije. Nekatere države se iz recesije že rešujejo, v drugih državah pa se iz različnih razlogov recesija žal še poglablja. Prepričan sem, da mora biti obnova in utrditev evropskega trga prednostna naloga vseh držav članic.
Zato me hudo skrbi namera Evropske unije, da bi vključila Pakistan v režim brezcarinske trgovine. Zavedam se, da je Pakistan utrpel hudo škodo ob naravni nesreči, po mojem pa to ni zadosten razlog za ogrožanje evropskega gospodarstva, še zlasti tekstilne panoge.
Na vas se obračam v imenu bolgarskega združenja proizvajalcev in izvoznikov oblačil in tekstila, katerega člani so mi poslali prošnjo za pomoč pri reševanju te panoge bolgarskega gospodarstva. Bolgarija je majhna država v globoki recesiji. Odprtje evropskega trga Pakistanu bo ogrozilo bolgarsko industrijo tekstila in oblačil.
Gospod predsednik in kolegi poslanci, po mojem mnenju je v času recesije zaščita evropskega trga še dvakrat bolj pomembna kot v drugih časih, uvedba brezcarinskega trgovinskega režima s Pakistanom pa ni prava pot za odpravo recesije v Evropi.
Ioan Enciu
(RO) Rad bo opozoril na skrajno resne gospodarske in socialne razmere, ki vladajo v Romuniji. Ukrepi romunske vlade za okrevanje so neučinkovit in po svoji naravi izrazito protisocialni. Pomenijo napad na temeljne človekove pravice, še posebej na področjih zdravstva in izobraževanja, ter na pravico do dostojnega življenja. Kakšni so rezultati teh ukrepov? 8-odstotna stopnja inflacije, največji padec BDP v vsej Evropski uniji, paraliziranost celotnega gospodarstva, pa tudi najostrejši protesti policistov, učiteljev, upokojencev, uradnikov finančnega ministrstva in članov vseh konfederacij sindikatov. Sedanja vlada deluje v nasprotju z interesi romunskih ljudi in prebivalcem Romunije spodkopava status evropskih državljanov. Evropska komisija ima na voljo primerne instrumente in mehanizme za spremljanje in vplivanje na finančne politike držav članic. Komisija mora zavzeti stališče glede ukrepov, ki jih izvaja romunska vlada in z njimi krši temeljne človekove pravice.
Zigmantas Balčytis
(LT) Dne 10. oktobra letos je na trajektu "Lisco Gloria" med plovbo iz Kiela v Klaipėdo izbruhnil požar. Požar resda ni terjal življenj, je pa opozoril na hude težave pri zagotavljanju varnosti med vožnjo s trajektom. Po izjavah očividcev posadka trajekta ni bila pripravljena za reševanje in potniki so si morali pomagati sami med seboj. Poleg tega je število rešenih potnikov presegalo število na uradnem seznamu potnikov, kar zbuja resne skrbi glede zagotavljanja splošne varnosti potnikov in možnih terorističnih groženj. Po 11. septembru smo v Evropski uniji veliko pozornosti posvetili varnosti letalskih potnikov. Opisana nesreča pa opozarja, da bi moral tudi na ladjah veljati podoben sistem nadzora, kot že velja na letalih, in da bi morali uvesti stalna preverjanja tehničnega stanja ladij, pa tudi usposobljenosti posadk, odgovornih za varnost potnikov.
Katarína Neveďalová
(SK) Prejšnji teden sem vodila delegacijo opazovalcev Evropskega parlamenta na parlamentarnih volitvah v Kirgiziji. Imeli smo niz srečanj s predstavniki političnih strank in organizacij državljanov, srečali pa smo se tudi z začasno predsednico Rozo Otumbajevo.
Med obiskom so nam gostitelji sicer zagotavljali, da je država odločno stopila na pot prehoda v parlamentarno demokracijo in da se varnostne razmere umirjajo, kmalu po našem odhodu iz Biškeka pa so se nemiri obnovili in politične stranke so začele izpodbijati izide volitev. To počnejo kljub izjavam mednarodnih organizacij, da so bile volitve v Kirgiziji izvedene sorazmerno ustrezno. V državi z obžalovanja nizkim socialnim standardom in več deset tisoči razseljenimi prebivalci se je ponovno razvnel boj za izključno oblast in država tone nazaj v preteklost.
Menim, da je treba pozvati Evropsko unijo in Evropski parlament, naj večjo pozornost posvetita območju Srednje Azije, kjer so razmere danes skrajno razburkane. To ne velja le za Kirgizijo, pač pa tudi za nedavne nemire v Tadžikistanu, bližnjega Afganistana pa sploh ni treba posebej omenjati. Naše večje zanimanje za to območje in navzočnost na njem sta nujna za svetlejšo prihodnost nas vseh.
Ivailo Kalfin
(BG) Rad bi vas opozoril na pomembna vprašanja spletne varnosti. Mnogo učinkoviteje je preprečevati tveganja, povezana s hitrim širjenjem interneta, kot odpravljati škodo, ki jo povzročajo zlorabe njegovih možnosti. V ta namen je potrebnih vsaj nekaj ukrepov.
Prvič, spletni prostor zahteva inovativno dinamično, prožno in proaktivno zaščito namesto sedanjih statičnih požarnih zidov. Drugič, zakonodaja, ki ureja internet, mora izkoriščati, ne pa omejevati možnosti, ki jih nudi informacijska tehnologija. Tretjič, potrebno je zelo aktivno horizontalno usklajevanje med institucijami, ki se ukvarjajo s spletno varnostjo. Četrtič, spletna varnost zahteva visoko aktivne in učinkovite mehanizme mednarodnega sodelovanja in usklajevanja.
Rad bi pozval Evropski parlament k odločnemu in vztrajnemu pristopu pri novih zakonodajnih pobudah o snovanju in uvajanju evropske strategije spletne varnosti ter pri oblikovanju stališč in mehanizmov za lažje horizontalno usklajevanje različnih skupnosti in nacionalnih politik v zvezi s temi vprašanji.
Predsednik
S tem je razprava na to točko zaključena.
