Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je izjava Komisije z naslovom "Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje".
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, danes bom govorila v francoščini.
Zahvaljujem se Evropskemu parlamentu, ker je to točko o odnosih s sredozemskimi partnericami vključil v dnevni red te seje. Zato razpravljamo o temi, ki je zelo pomembna za Evropo, pri čemer čestitam Evropskemu parlamentu za vlogo, ki jo je imel v zadnjih letih, saj se je stalno zanimal za Sredozemlje. Barcelonski proces nam je omogočil, da smo rešili številna regionalna ter strateško pomembna vprašanja in dejansko številna politična vprašanja. Menim, da smo dosegli veliko, čeprav se moramo soočiti še z veliko skupnimi izzivi, vključno z varnostjo, varstvom okolja, zagotavljanjem trajnostne oskrbe z energijo, bojem proti organiziranemu kriminalu, nadzorovanjem migracijskih tokov in medkulturnim dialogom. Poleg sodelovanja z našimi sosednjimi državami iz Sredozemlja, bi morali okrepiti medsebojno razumevanje in razumevanje naših interesov, medsebojno spoštovanje in tudi medsebojno zaupanje.
Evropski svet je marca pozval Komisijo, da ponovno določi podrobnosti pobude "Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje", pri čemer je Komisija 20. maja sprejela sporočilo, ki poudarja glavno vlogo Sredozemlja, njegovo zgodovinsko in sedanjo pomembnost ter znatne izzive za našo skupno prihodnost. Vendar poudarjam, da imamo dejansko še vedno evropsko sosedsko politiko, ki je dvostranska, medtem ko je druga regionalna. Prav tako moramo upoštevati dejstvo, da se z obstoječimi akcijskimi načrti učinkovito izvajajo sklepi, sprejeti na zasedanjih ministrov iz različnih sektorjev. Ko razmišljamo o Sredozemlju, mislimo na regijo nastanka monoteističnih ver, združevanje različnih civilizacij in kultur ter na preseljevanje in trgovanje. Mislimo tudi na zgodovino Sredozemlja, ki je neločljivo povezana z zgodovino Evrope. Sredozemski bazen je učinkovit most med severom in jugom, vzhodom in zahodom, pri čemer je hkrati regija, kjer se stikajo tri celine, zato je za Evropsko unijo več kot samo meja. Stabilnost v navedeni regiji je pomembna za našo varnost, blaginjo in napredek ter varnost, blaginjo in napredek naših sredozemskih sosed in prijateljic. Te izzive lahko rešimo skupaj le z odločnim in stvarnim političnim delovanjem, vključno z odločnim in stalnim sprejemanjem obveznosti in konstruktivnim dialogom.
Komisija vedno poziva k odločnejšemu, bolj odprtemu in bolj konstruktivnemu odnosu z našimi sredozemskimi partnericami, zato pripravljamo dejanske predloge, da bi dosegli to.
Gospe in gospodje, navedla bom glavne ugotovitve in predloge iz sporočila, ki sem ga predložila Komisiji. Na žalost se barcelonski proces zaradi stalnih konfliktov v južnih sredozemskih državah in včasih pomanjkanja sodelovanja med različnimi partnericami ne izvaja tako, kot bi se moral. Vendar sem med zadnjim obiskom v regiji opazila pozitivne spremembe. Čas je, da izkoristimo ponovno politično pripravljenost za okrepitev našega sodelovanja, da bo bolj uravnoteženo in bolj skladno z željami naših sodržavljanov. Menimo, da obstajajo trije ključni cilji.
Prvi cilj je, da izboljšamo politično raven odnosov Evropske unije s sredozemskimi partnericami; drugi cilj je, da zagotovimo večjo stopnjo odgovornosti v naših večstranskih odnosih; tretji cilj je, da so ti odnosi bolj trdni in bolj prepoznavni v dodatnih regionalnih in podregionalnih projektih, pomembnih za ljudi te regije. Ti ukrepi bi zagotovili veliko dodano vrednost. Dejansko bodo pomembni tudi zasebni skladi. Doslej je bil v sodelovanje vključen le javni sektor, zdaj pa se je vanj vključil tudi zasebni sektor. Dejansko bomo morali ugotoviti, ali to res deluje, vendar je v vsakem primeru to zamisel, ki jo je treba upoštevati. Zato je bistveno izboljšati raven naših odnosov. Komisija predlaga organiziranje dveletnih srečanj voditeljev držav ali vlad. Težko je razumeti, zakaj imamo redna srečanja z glavnimi partnericami po vsem svetu brez foruma za razprave med voditelji držav članic EU ter naših sredozemskih sosed in prijateljic. Poleg tega se je evrosredozemska parlamentarna skupščina ponovno potrdila kot parlamentarna razsežnost barcelonskega procesa. Zagotavlja okvir za razpravo, odprt dialog in svobodno izmenjavo mnenj. Zaradi sprejemanja resolucij in priporočil je gonilna sila partnerstva, pri čemer bo v skupščini pravno upravičena zastopnica Unije za Sredozemlje. Komisija iskreno podpira okrepitev vloge parlamentarne skupščine v odnosih s sredozemskimi partnericami. Večji delež odgovornosti je prav tako bistven. V zadnjih nekaj letih je bilo pomembno skupno mnenje, da na načrt barcelonskega procesa vpliva dejstvo, da predsedstvo EU predseduje tudi evrosredozemskemu partnerstvu.
Partnerice so te tri predloge splošno podprle, tj.: ustanovitev sopredsedstva z enim sopredsednikom iz južne države in enim iz severne države, ustanovitev skupnega stalnega odbora s sedežem v Bruslju in odgovornostjo za upravljanje ter ustanovitev sekretariata, odgovornega za spodbujanje projektov. Kot je dejal Robert Schuman, moramo končno oblikovati dejanske projekte, ki najprej vzpostavijo resnično solidarnost. Kakovost projektov, ki jih izvedemo skupaj, zagotavlja uspešnost pobude. To državljanom omogoča, da občutijo učinek povezav, ki združujejo obale Sredozemlja. Projekti morajo zagotoviti organiziranost regije in sodelovanje nevladnih akterjev civilne družbe in podjetij. Evropa mora spodbujati zasebni kapital kot posrednika za doseganje navedenih ciljev. Komisija začasno predlaga spodbujanje obalnih avtocest, povezovanje magrebške avtoceste, sončno energijo in sanacijo okolja v Sredozemlju. Ta seznam dejansko ni izčrpen, pri čemer se bodo začeli izvajati še drugi projekti.
Končno izpostavljam še eno zelo pomembno točko. Zaradi tega novega sodelovanja z našimi partnericami na jugu ne smejo biti slabše stalne povezave in politike z našimi sosednjimi državami na vzhodu. Poleg prizadevanj za okrepitev posameznih povezav s prijateljicami na vzhodu, spodbuja Komisija regionalno sodelovanje s pobudo Sinergija Črnega morja. Kmalu bomo objavili letno poročilo, da proslavimo prvo obletnico začetka pobude, pri čemer bomo lahko takrat obravnavali nedavno pobudo Poljske in Švedske. S takimi prizadevanji na vzhodu in jugu lahko izpolnimo cilj, tj. spodbujati svoje odnose s prilagodljivimi instrumenti sodelovanja s poudarkom na prednostnih nalogah naših partneric.
Gospe in gospodje, srečanje v Parizu je prava priložnost za zagotovitev nove razsežnosti v odnosih s sredozemskimi partnericami. Čeprav ne moremo prezreti napak iz preteklosti, ne smemo dovoliti, da smo zaradi njih omejeni. Pobuda "Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje" bo začetek novega obdobja v odnosih z južnimi sosedami z novim partnerstvom, ki temelji na uspešnih dejavnikih barcelonskega procesa za doseganje splošnih ciljev v zvezi z mirom, demokracijo in napredkom.
Opravičujem se, če je bil moj govor predolg, gospa predsednica, vendar menim, da je tema pomembna zame in za vse nas.
Vito Bonsignore
v imenu skupine PPE-DE. - (IT) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, moja skupina je čakala na današnjo izjavo komisarke Ferrero-Waldner z velikim zanimanjem. Ponovno se ji zahvaljujem in sporočam, da je bilo zanimivo brati sporočilo, ki ga je Komisija sprejela 20. maja.
Čestitamo predsedniku Sarkozyju, ker je sprožil začetek zadevnega procesa, vzbudil zanimanje Evropskega sveta in spodbudil obnovo naše sredozemske politike, ki jo moja skupina podpira in v zvezi s katero upa, da bo stvarna in hitra.
Vemo, kako težko je izvajati ambiciozne cilje barcelonskega procesa. Konflikt na Bližnjem vzhodu je nerešen, poleg tega pa obstaja napetost v Zahodni Sahari. Pomembne so tudi razlike, ki nas včasih ločujejo od demokratičnih, gospodarskih in družbenih modelov naših partnerskih držav ter ki ovirajo doseganje ciljev, ki smo si jih določili sami. Vsi ti razlogi so resni, pri čemer je zaradi njih sodelovanje težje, vendar z njimi ne bi smeli upravičevati zamud ali sprememb mnenj. Menimo, da je cilj politične pobude predsednika Sarkozyja in podpore Evropske komisije ustrezen, saj so zaradi tega naša politična prizadevanja smiselna in stvarna.
Zato je Komisija poleg že načrtovanih dejavnosti določila štiri projekte, na katere je zjutraj opozorila naša komisarka in ki zadevajo pomorske avtoceste, manjše onesnaževanje Sredozemlja, okoljsko upravljanje, sodelovanje na področju civilne zaščite v zvezi z odpravljanjem posledic naravnih nesreč in končno program za sončno energijo v Sredozemlju. Vsak od teh projektov je pomemben, in namesto da o njih razpravljamo zdaj, bomo to storili potem, ko bo Komisija zagotovila več podatkov.
To so projekti, ki bodo, če bodo izvedeni, zelo pomembna gonilna sila, saj bodo ne le ponovno spodbudili barcelonski proces, ampak tudi dopolnili ukrepe, ki se že izvajajo, vendar še niso dokončani. Opozarjam na vzpostavitev območja proste trgovine, načrtovano za leto 2010; od komisarke želimo izvedeti več o tem, pri čemer nas zanima sedanje stanje v zvezi s cilji iz pridružitvenih sporazumov in drugih projektov, ki se zdaj izvajajo.
Kar zadeva konkretne projekte, ki bi morali biti končani v razumnem roku, opozarjam končno tudi, da je treba poleg pomorske infrastrukture in povezave sever-jug ponovno spodbuditi tudi izgradnjo avtocestnega koridorja jug-jug, ki bo povezoval države na južni obali Sredozemlja; poleg tega mora biti ta sistem povezan tudi z Evropo. Nazadnje je potrebna tudi shema posojil za pomoč v zvezi z zadevami, kot sta voda in infrastruktura na Bližnjem vzhodu.
Končno opozarjam Svet in Komisijo na dve zadevi. Prva zadeva je povezana z upravo in delovanjem evrosredozemske parlamentarne skupščine. Evropska unija je sprejela tudi večje obveznosti v zvezi z Bližnjim vzhodom, pri čemer pričakujemo, da se bodo te obveznosti izpolnile s političnim ukrepanjem. Ali lahko predstavnik Sveta pove, kakšne so dejanske nadaljnje možnosti izvajanja takšnih ukrepov?
Martin Schulz
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, ne strinjam se s komisarko Ferrero-Waldner, da je danes zjutraj primerno govoriti v francoščini.
(FR) Komisarka, čeprav je moj materni jezik moj najljubši jezik, menim, da je danes zjutraj govoriti francosko zelo neprimerno, ker je bila napaka predsednika Sarkozyja že od začetka dajanje vtisa, da je Unija za Sredozemlje frankofonsko-francoska zamisel. Vendar je postal Sarkozy razumnejši, zato mu moramo čestitati, gospod Bonsigniore.
v imenu skupine PSE. - (DE) Prav tako opozarjam, da sem gospoda Sarkozyja, ko je na začetku prišel v Parlament, da konferenci predsednikov prvič predstavi zamisel o sredozemski uniji vprašal, "ali lahko poveste, kakšno vlogo bi morala v sredozemski uniji imeti Zvezna republika Nemčija," pri čemer je odgovoril, da bo imela "status opazovalke". Zdaj smo v zvezi s tem že dosegli napredek in pojasnili te zadeve. Zato je pristop, ki ste ga komisarka opisali, pravilen.
Odločno sem prepričan, da se moramo v okviru sredozemske unije soočiti s tremi bistvenimi izzivi. Najprej menim, da je družbena stabilnost glavni pogoj za mir, vendar ni družbena stabilnost bolj ogrožena kot na območju Sredozemlja nikjer na severu ali jugu. Nikjer drugje ni razlika med velikim bogastvom in veliko revščino tako velika ali vidna, celo otipljiva, kot v sredozemski regiji ter nikjer drugje niso soočenje in napetosti, povezane z njim, za nas Evropejce večje kot v Sredozemlju.
Tako je sredozemska unija projekt, na podlagi katerega bi se lahko z gospodarskim povezovanjem naših dveh regij zagotovila večji mir in stabilnost, zato je ta projekt dobra zamisel in ga socialdemokrati podpiramo v celoti.
Poleg tega je sredozemska unija zaradi večstranskosti, ki je podlaga za sodelovanje ne le v okviru sredozemske unije, ampak tudi kot projekt regionalnega sodelovanja, ki ne more biti model za ves svet, vendar bi lahko spodbudil skupne pobude, ki bi lahko prispevale k večji stabilnosti tudi na svetovni ravni, še privlačnejša.
Prav tako je za socialdemokrate zelo pomembno, da smo se uspeli izogniti kakršnim koli vzporednim procesom. Barcelonski proces, za katerega je v finančni perspektivi do leta 2013 po naključju na voljo približno 15,5 milijarde EUR, je bil navsezadnje sprožen tudi zaradi razlogov, ki sem jih pravkar navedel in ki so bili politična podlaga za sredozemsko unijo. Z vzpostavljanjem sredozemske unije se zdaj izvaja naslednja faza barcelonskega procesa. Ta proces je okrepljen in hitrejši, vendar brez ustanovitve novih institucij zunaj obstoječih institucij EU. Zato je vloga Komisije in tudi vloga poslancev Parlamenta ter prav tako vloga evrosredozemske parlamentarne skupščine posebna vloga. To je vloga, ki je že določena in ne potrebuje ali zahteva nobenih novih institucij ali več birokracije.
V političnem, institucionalnem in gospodarskem smislu in v smislu določenih dejanskih ciljev je zdaj vzpostavljanje sredozemske unije ustrezno. Menim, da je tudi to razlog za praznovanje 14. julija v Parizu.
Graham Watson
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, predsednik Sarkozy je s svojim predlogom o sredozemski uniji priznal, da se v celotnem barcelonskem procesu, ki je odvisen od evropskih interesov, ne dosega napredek in da se spodbuja naše južne partnerice k zavračanju partnerstva, pri čemer je razlika v blaginji med obema stranema Sredozemlja vedno večja.
Če želi Evropa resno popraviti napake iz zadnjega desetletja ter izboljšati razvoj in varnost na svoji južni obali, se moramo zdaj naučiti dajati in sprejemati. Na podlagi ostankov barcelonskega procesa moramo vzpostaviti resnično partnerstvo, ki temelji na zaupanju, vzajemnosti in predvsem na obojestranskem spoštovanju.
Sredozemlje ne sme biti kulturna ločnica, ampak območje, ki nas povezuje. Skupne naložbe v infrastrukturo, kot so pristanišča, pomorske povezave in energetska omrežja, bodo povezala ljudi bolj učinkovito kot pretirane izjave, ki so značilne za barcelonski proces.
Vlagati moramo tudi v ljudi. V združevanje Evropejcev in prebivalcev severne Afrike moramo vložiti takšno vrsto energije, ki je po drugi svetovni vojni združila Francoze in Nemce, da preprečimo naslednjo vojno.
Največja napaka francoskega predsedovanja bi bila, da sproži v okviru Evropske unije in v imenu njenih državljanov velik projekt, ne da bi zanj za nekaj let vnaprej priskrbelo finančna sredstva. Poleg stalnih delegacij in Evropske službe za zunanjepolitično delovanje ne smemo vzpostaviti velikega birokratskega aparata, ampak morajo biti naš cilj vrednote, kot je povedal že gospod Schulz.
Kljub vedno slabšim razmeram zlasti v Egiptu in Izraelu, ter dejstvu, da zahtevamo takšne vrednote kot temelj evropske zunanje politike, je v predlogih Komisije zelo težko najti kar koli v zvezi s človekovimi pravicami. Upam, da bo Komisija to zadevo preučila.
Ne glede na te pripombe liberalci in demokrati odločno podpiramo Unijo za Sredozemlje, vendar s pomembnim opozorilom: praktično sodelovanje v zvezi z gospodarskimi vprašanji ne sme nadomestiti spodbujanja miru na Bližnjem vzhodu s skupno zunanjo in varnostno politiko, kot je določeno v lizbonski pogodbi.
Kaj bi bil boljši znak miru in pripravljenosti za sodelovanje z našimi arabskimi sosedami kot ukinitev kmetijskih tarif ob upoštevanju, da Komisija priznava povezavo med gospodarskim razvojem in mirom? Našim tako zelo hvaljenim sporazumom o prosti trgovini ni uspelo izboljšati življenjskega standarda, ker so izključili kmetijstvo in storitve, v katerih se ustvari dve tretjini bruto domačega proizvoda na Bližnjem vzhodu in v Severni Afriki. Če ne bomo uvažali pridelkov iz teh držav, bomo morali na koncu sprejeti njihove ljudi. Z reformo skupne kmetijske politike in konkurenčnimi pogoji za proizvode iz sredozemskih držav bi zelo pripomogli k odpravljanju vzrokov rekordnih migracij v Evropo.
Doktor Johnson je nekoč dejal, da je življenje odvisno od medsebojnega sodelovanja. Za uspešnost te unije mora najprej poskrbeti Evropa.
Hélène Flautre
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospa predsednica, Evropska komisija je pripravila dober predlog. Relativno nerodno politično pobudo o Uniji za Sredozemlje je spremenila v novo politično prizadevanje za okrepljen barcelonski proces. To je dobra rešitev, pri čemer izpolnjuje v zvezi s tem Komisija svojo vlogo zelo natančno.
Njen predlog podpiramo, zlasti glede vključevanja institucij prihodnjih projektov v zvezi z lizbonsko pogodbo ter njenih ciljev za bolj skladno in povezovalno zunanjo politiko za unijo. Tako bo Komisija preprečila upravičeno zaskrbljenost v zvezi s priložnostnim političnim ravnanjem na podlagi sporazumov, sprejetih na srečanjih na vrhu ali po naročilu ali ob upoštevanju okoliščin, predvsem zaradi neprimernih pobud predsednika Sarkozyja, na primer za spodbujanje jedrskih elektrarn v regiji.
Povprečni rezultati v zvezi z demokracijo in človekovimi pravicami so bili soglasno označeni kot ovira za doseganje ciljev barcelonskega sporazuma. Zato Evropski parlament vztraja, da morajo biti vsi mehanizmi za krepitev demokracije in pravne države, parlamentarne razsežnosti procesa ter sodelovanja civilne družbe zagotovljeni pravočasno v okviru ciljev za evrosredozemsko regijo.
O konfliktu na Bližnjem vzhodu je bil vložen predlog spremembe. Gospe in gospodje, menim, da bi bilo za Parlament smiselno ta predlog spremembe sprejeti. Zagotoviti je treba, da nove pobude v tej regiji niso odvisne od rešitve konflikta, vendar bi se slepili, če bi prezrli njegov negativen vpliv na dejanske možnosti za razvoj sredozemskih projektov, ki so pomembni za državljane.
Poleg tega so začasne delegacije, ki so nedavno obiskale Palestino, ugotovile resne kršitve humanitarnega prava in človekovih pravic, jasne kršitve deklaracij iz Osla in Annapolisa. Nesmiselno bi bilo predlagati, da zaradi ohranjanja teh razmer ni temeljito ogroženo vzajemno zaupanje med partnericami in civilno družbo na tem območju, tj. zaupanje, ki je ključno za izpolnitev ciljev v zvezi z evrosredozemskim partnerstvom.
Konrad Szymański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, Evropska unija ima veliko t. i. starejših sosed na jugu in veliko t. i. novejših sosed na vzhodu. Kar zadeva starejše sosede, obstaja sredstvo za zunanje sodelovanje, ki se zdaj še krepi. Ta proces krepitve se mora nadaljevati, vendar ne bo vplival na pridružitev katere koli od zadevnih držav k Uniji. V primeru naših vzhodnih sosed, ki so vključene v sosedsko politiko, je članstvo v Uniji zagotovo možno. Cilj učinkovitega sodelovanja ni članstvo, ampak uspešna sosedska politika.
Barcelonski proces potrebuje novo politično spodbudo, saj univerzalna sosedska politika ne ustreza niti vzhodu niti zahodu. Zato je popolnoma primerno, da sta bila na dnevnem redu institucij EU skoraj istočasno oba projekta, pri čemer obravnava prvi sredozemsko unijo drugi pa vzhodno partnerstvo.
Kot sosed Ukrajine, Belorusije, Moldavije in Gruzije upam, da ne bo prišlo do škodljive konkurence med južno in vzhodno sosedsko politiko. Namesto tega bi se morali ti politiki vzajemno dopolnjevati. Če hočemo biti uspešni na primer v proračunskih pogajanjih, moramo sodelovati. Vzajemna politična solidarnost je potrebna pri oblikovanju vidikov vzhodne in južne sosedske politike. Prav tako so nujno potrebni konkurenčni pogoji na institucionalni, politični in gospodarski ravni ter na ravni pomoči v zvezi z našo politiko glede juga in vzhoda.
Zato danes odločno podpiram krepitev in prenovo političnega okvira za sosedsko politiko v zvezi s sredozemskimi državami. Podpiramo projekte v zvezi s posojili, sporočanjem in energijo. Podpiramo tudi institucionalne reforme, ki zadevajo jug. Menimo, da bo v prihodnosti podobna podpora namenjena krepitvi politike v zvezi z vzhodom.
Francis Wurtz
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospa predsednica, komisarka, izzivi v zvezi z odnosom Evrope s prebivalci južne obale Sredozemskega morja presegajo le vprašanja sosedskih odnosov.
Morda je ogrožena mirna prihodnost v tej razdeljeni regiji. Razlogi za tako stanje so zelo jasni. Prvi razlog je gospodarsko neravnovesje. Trinajst let po začetku barcelonskega procesa obljubljena skupna blaginja in napredek nista dosežena, razlike so celo še večje. Dejansko je postala obsedenost s prosto trgovino pomembnejša kot razvoj teh držav. Da bi lahko v prihodnosti uresničili to, kar nam v preteklosti ni uspelo, je treba spremeniti pristop. Vendar se ta sprememba po mojem mnenju ne izvaja.
Druga težava je ponižujoče ravnanje s priseljenci. Prebivalstvo v teh državah je zelo mlado. Ljudje želijo živeti, vendar nimajo upanja v boljšo prihodnost. Čeprav so zelo povezani s svojo zemljo, kulturo, zgodovino svoje civilizacije in njenimi pomembnimi prispevki, številni spremljajo razmere v Evropi in ugotavljajo, kako njihovi bratje in sestre trpijo zaradi sramote, ki se je vsi zavedamo, tj. zaradi profiliranja in diskriminacije, prostorov za pridržanje in "vračanja", pri čemer spoštujem gospoda Berlusconija.
Tudi v zvezi s tem so razlike znatno večje. Če ne končamo teh praks, ne moremo verodostojno govoriti o kulturnem dialogu in povezovanju ljudi.
Končno je pomembna še zadržanost in nedejavnost Evrope v zvezi s palestinskim vprašanjem. Običajni odgovor je, da so Unija in države članice največji donatorji pomoči za Palestino; to je resnica in dobra praksa. Vendar bo vsak opazovalec potrdil, da ta pomoč brez odločne evropske politične zavezanosti ne bo rešila nobene dejanske težave, kar je potrdila tudi delegacija Evropskega parlamenta, ki se je nedavno vrnila z Bližnjega vzhoda.
To pomeni, da mora Evropa glede držav v Sredozemlju končno opustiti strategijo, ki jo je nekdanji predstavnik generalnega sekretarja Združenih narodov gospod de Soto upravičeno označil za samocenzuro v zvezi z Izraelom, njegovimi vztrajnimi kršitvami mednarodnega prava in lastnimi obveznostmi Evropske unije.
Izrael mora razumeti, pri čemer mu mora v zvezi s tem pomagati tudi Unija, da je zaradi vzpostavitve normalnih odnosov s celotno regijo potrebno vsaj to, kar je zapisano v mirovni pobudi Arabske lige, v načrtu četverice ali v deklaraciji iz Annapolisa, in sicer konec zasedbe in zato barbarstva ter priznanje palestinske države znotraj meja iz leta 1967.
Odnos Evrope do te zadeve je morda odločilen za uspešnost ali neuspešnost vseh poskusov za ponovni zagon evrosredozemskega partnerstva.
Zato se priporoča, da se to resno upošteva v postopku obravnave izraelske prošnje za izboljšanje partnerstva z Unijo na zasedanju pridružitvenega sveta Evropske unije in Izraela 16. junija.
Graham Booth
v imenu skupine IND/DEM. - Gospa predsednica, danes bi moral govoriti o Euromedu. To je nesmiseln poskus vzpostavitve vsesredozemskega bloka, ki bi združeval Evropo in severno Afriko. Oblikovalcem tega projekta se zdi to dobra zamisel: Evropa bi v severno Afriko prenesla bogastvo in tehnologijo, medtem ko bi severna Afrika v Evropo prenesla poceni delovno silo, nafto in zemeljski plin.
Dejansko je ta zamisel zelo slaba. Ugotovili smo že, kaj se zgodi, če ljudem iz revnih držav omogočimo prosto gibanje po bogatejših državah. Ali si lahko predstavljate, kako šele bo, če to omogočimo tudi ljudem iz severne Afrike? Ali je v času vedno več terorističnih dejanj pametno omogočiti svobodo gibanja ljudem iz držav, za katere vemo, da je v njih prisotna Al Kaida? Pričakoval bi, da se je Evropa ob grozotah v Madridu in Londonu kaj naučila. Vendar je jasno, da se ni.
Omenimo še nafto in zemeljski plin. Severnoafriške države vedo, da lahko izsiljujejo Evropo. Ali je res pametno dovoliti vojaški diktaturi v Alžiriji ali polkovniku Gadafiju v Libiji, ki se zavedata naše ranljivosti, da odločata o naši energetski varnosti?
Odločno pozivam Komisijo, da opusti ta projekt. Eno imperialno morje (mare nostrum) smo že imeli. Še enega ne potrebujemo.
Jean-Claude Martinez
(FR) Gospa predsednica, komisarka, Sredozemlje je regija, ki zajema delitev na vseh področjih, tj. geografsko delitev, zgodovinsko delitev (v Salamini, Akciju, Levanti), demografsko delitev in celo filozofsko delitev na magično in logično miselno šolo, torej na vzhod in zahod, od Mojzesovega Egipta do Jezusa in nato Mohameda, od Omarja Hajama do Baudelaira, od sirskih planot do ravnic Languedoca. Sredozemlje je upanje treh monoteističnih religij ter civilizacij žita in vina, ne kislega zelja in piva.
Cilj Unije za Sredozemlje ni le sanacija okolja ali varnost prebivalstva. Za to dvoje potrebujete gasilce. Sredozemlja ne upravlja 44 visokih uradnikov v Bruslju, prestolnici Sredozemlja. Zakaj ne bi odobrili štipendije Erazmus Platonu ali Aristotelu, da lahko v Evropi študirata pravo Skupnosti na fakulteti v Brugesu?
V sredozemski regiji se urejajo zadeve prebivalcev sredozemskih držav, na primer v zvezi z blaginjo in napredkom ribičev, za katero si prizadevajo ribiči zdaj, ali v zvezi z mirom v saharskih provincah Maroka na zahodu in Palestini na vzhodu.
Komisarka gospa Ferrero-Waldner, naši cilji morajo biti dovolj jasni, da jih lahko upoštevamo tudi v dejanskih prizadevanjih za njihovo doseganje, zato ne smemo vzpostaviti le omejene unije ljudi iz Sredozemlja.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, Sredozemlje ima pomembno vlogo v evropskih zunanjih odnosih od začetka evropskega združevanja. Celo rimska pogodba je predvidevala prednostne odnose z nekaterimi sredozemskimi državami. Politika v zvezi s Sredozemljem in mednarodni položaj sta prispevala k razvoju našega institucionalnega okvira, ker so bili s to regijo vedno povezani mednarodni izzivi in težave.
Kot je splošno znano, nismo dosegli ambicioznih ciljev, ki smo jih določili leta 1995 v Barceloni, zato smo leta 2005 določili nove. Zaradi evrosredozemskih odnosov imamo nedvomno številne priložnosti za dvostranska in mednarodna srečanja in sestanke za izboljšanje stikov z javnostjo in parlamenti.
Unija za Sredozemlje, ki jo je predlagal predsednik Sarkozy, ter njen napredek v okviru EU in njenih institucij kažeta, kako pomembno je, da uresničimo evrosredozemske sanje, ki so postale resničnejše in naprednejše na obeh straneh. Te sanje so veliko prispevale k ustanavljanju unije. Sredozemlje smo vedno upoštevali v naših vprašanjih, spremembah in načrtih; imelo je ključno vlogo v razmerju moči in odnosih v EU. Napredek, ki ga zagotavlja ta predlog, je prav tako dokaz mobilizacije, inovativnosti in sprejemanja obveznosti, ki jih je Unija zmožna izvesti, ko se sooča z velikimi izzivi.
Čestitam in se zahvaljujem Evropski komisiji, zlasti komisarki Ferrero-Waldner za njeno delo in predlog, ki je po našem mnenju uravnotežen in enoten. Njen predlog najbolje upošteva naše obveznosti in interese ter temelji na novih francoskih predlogih in omogoča nove rešitve.
Evropski parlament v skupni resoluciji podpira ta prizadevanja in se strinja z njimi. Parlament podpira zanimiv in ambiciozen projekt, ki se je začel. Izzivi v regiji postajajo vedno večji in nujnejši. Zadevajo velike gospodarske in politične razlike, resne varnostne težave in gospodarsko neenakost. Poleg tega postaja gospodarsko in politično okolje v Sredozemlju vedno bolj zapleteno. Upoštevati moramo Združene države, Kitajsko in Rusijo, zato moramo postati bolj preudarni in učinkovitejši.
Pasqualina Napoletano
(IT) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, Evropski parlament se je želel takoj odzvati na sporočilo Komisije. Kot je komisarka povedala sama, je razlog za čimprejšnji odziv, da si prizadevamo spodbuditi, obnoviti in izboljšati evrosredozemsko partnerstvo.
Podpiramo stališče Komisije, da mora imeti Evropska unija na evropski strani Sredozemskega morja ključno institucionalno in politično vlogo pri nastajanju Unije za Sredozemlje. To bo morda spodbudilo tudi naše partnerice na jugu, da bodo med seboj sodelovale bolj tesno, kar je bilo do zdaj zelo težko.
Strinjamo se, da bi morala biti gospodarsko in ozemeljsko povezovanje držav sredozemskega bazena naloga Unije za Sredozemlje, ki bo uresničena s sredstvi večjih infrastrukturnih projektov, pri čemer menimo, da so primeri, ki jih je predložila Komisija, primerni.
Vendar mora biti zato jasno, kakšna je razdelitev nalog. Izogniti se je treba zlasti prekrivanju vloge Komisije in predvidenega sekretariata. Jasno je, da želimo okrepiti politično razsežnost oživitve partnerstva. Ne zanima nas le dialog med vladami, ampak tudi ustanovitev evrosredozemskega parlamenta, njegovo delovanje in delovanje civilne družbe, pri čemer odločno poudarjam, da imajo temeljno vlogo socialni partnerji.
Končno mora biti jasno, da se projekti iz sporočila Komisije ne smejo izvesti tako, da bi bili oškodovani regionalni programi, ki se že izvajajo na področju kulture, dediščine in usposabljanja ter na avdiovizualnem področju. V zvezi s tem pozivamo k zagotovitvi večjih finančnih sredstev za program Erazmus Mundus in ponovni dodelitvi sredstev za program Euromed Audiovisual.
Thierry Cornillet
(FR) Gospa predsednica, vesel sem, da sodelujete v procesu, ko po trinajstih letih ponovno začenjamo proces, ki ureja večstranske odnose med Evropsko unijo in državami, ki mejijo na Sredozemlje.
Naša resolucija je zelo dobra. V njej ni nobene napačno utemeljene pobude. V nasprotju s tem smo pobudo pravočasno oblikovali in sprejeli, tj. novo pobudo, nov zagon, novo gonilno silo. To dokazuje, da je bilo barcelonski proces mogoče vsaj izboljšati, za kar si bomo prizadevali vsi.
Zato vas pozdravljam v razpravi "Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje". Vendar je prvič, da je sredstvo dobilo prednost pred ciljem. Prepričan sem, da se bo splošno ime Unija za Sredozemlje sprejelo, vendar se ne želim prepirati z nikomer. Ali ni Unija za Sredozemlje Kolumbovo jajce? Sredozemsko morje je dejansko jezero. Vsi živimo na njegovih obalah; nekateri živimo bolj organizirano, drugi manj organizirano ali sploh ne živijo organizirano, na primer v južnih državah, vendar moramo sodelovati. V zvezi s tem moramo začeti izvajati posamezne za sredozemske države ključne projekte, povezane z onesnaževanjem, proizvodnjo energije in službami za mlade, kot je jasno poudarila že Komisija.
Prav tako sem vesel, da sodelujete v procesu, ki ga je ponovno začel Parlament za izboljšave na bolj zapletenih področjih, kot so človekove pravice in enakost spolov. Vendar končujem z ugotovitvijo, da tretji začetek zagotovo ne bo potreben.
Tokrat moramo zagotovo uspeti, saj bomo sicer nasprotniki svojih lastnih interesov.
Rebecca Harms
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, veliko smo povedali o zamisli francoskega predsednika, da bi opremili in oborožili države severne Afrike in Bližnjega vzhoda z jedrsko infrastrukturo za civilno in za vojaško uporabo v okviru sredozemske unije. Citiral bom Asterixa iz Galije: "Francozi so nori." Vendar sem zdaj še bolj zaskrbljen zaradi poteka izvajanja načrtov, ki jih je Evropska komisija prav tako pozitivno sprejela in odločno podprla.
Pred dvema tednoma so se sestali generalni direktor Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) dr. Mohamed El Baradeja in predstavniki Komisije. Prisoten je bil tudi gospod Barroso. IAEA in Euratom ali Komisija sta podpisala sporazum, katerega cilj je nadaljevati s širjenjem jedrske energije. Jasno je, da si želijo opremiti iste države v razvoju kot gospod Sarkozy, pri čemer bi jih na vsak način vključili v sodelovanje in podpirali, da bi lahko razporedili jedrsko energijo.
Menim, da je to povezano z veliko vprašanji. Najprej me zanima, ali ne bi morali komisarka sopodpisati ta sporazum. Na voljo imam zadevni osnutek sporazuma. Zakaj ste se oddaljili od njega? Ali ste se oddaljili, ker dejansko ni v Pogodbah nobene podlage za ta sporazum? Poleg tega me zanima, kakšno je stališče gospoda Solana o podpisu te vrste sporazuma? Z vidika varnosti in zlasti zaradi težavne situacije v zvezi z Iranom dvomim, da bi lahko Evropa ta sporazum podprla.
Ker je bilo podpisovanje sporazuma tajno, želim razlago komisarke, zlasti ko se vrne iz Avstrije, ki ima zelo kritično mnenje o jedrskih zadevah.
Salvatore Tatarella
(IT) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, gospod Schulz bo vesel, da ne bom govoril v francoščini. Kljub temu iskreno podpiram pobudo predsednika Sarkozyja, zaradi katere je Evropa v položaju, ki ji lahko ponovno zagotovi pomembno vlogo na območju Sredozemlja.
Prednosti Sarkozyjeve pobude so, da odgovarja na vprašanja o učinkih barcelonskega procesa zelo odločno. Če se vprašamo, kaj je Sredozemlje pridobilo z barcelonskim procesom, je naš objektiven, resen in dejanski odgovor nezadovoljiv. Razlog so dejanska vojna, ki je bila na Bližnjem vzhodu in konflikti, ki na Bližnjem vzhodu še vedno trajajo. Cilj te nove evropske politike, sprejete leta 1995 v Barceloni, je bil ohranjanje mira po spopadih. Vendar se takrat to ni zgodilo, pa tudi zdaj ni tako. Evropa še vedno zavlačuje, zato je pobuda francoskega predsednika pravočasna.
Potrjujemo pobudo Komisije in kompromis, ki je bil dosežen v njej. Podpiramo jo, vendar menimo, da je še vedno pomanjkljiva v zvezi z vlogo, ki jo lahko ima in ki jo mora imeti Evropa v Sredozemlju. Nekateri ljudje se še vedno bojijo, da bi lahko francoska pobuda ogrozila povezanost Evrope; menim, da za to ni nevarnosti. Taka nevarnost ne obstaja, kadar se mora Evropa bolj osredotočati na politiko in manj na tržišče.
Patrick Louis
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, današnja razprava je ključna. Ena od ključnih rešitev za prihodnost naše celine je zmožnost preprečiti razdelitev sredozemskega bazena na dve kulturno in gospodarsko nasprotujoči si strani. Kljub vsem razlikam med obalama "našega morja" je tisto, kar nas združuje, pomembnejše od tistega, kar nas ločuje.
Zato je pobuda Nicolasa Sarkozyja načeloma odlična: osvežuje barcelonski proces, ki se izvaja zdaj. Vendar imam glede metode nekaj pripomb.
Ko je Francija podpisala različne pogodbe, tj. od maastrichtske do lizbonske pogodbe, in tako sprejela obveznosti iz njih, se je strinjala, da bo številne posebne pravice zlasti na področju zunanjih zadev prenesla na Komisijo, kar včasih obžalujem. Čeprav spoštujem gospoda Guénota, moramo na žalost živeti v svetu, v katerem moramo izpolnjevati obveznosti iz Pogodb. Zato menim, da je nedosledno začeti izvajati tak projekt s preveliko medijsko pozornostjo. Francija ne more vsiliti projekta dejansko nikomur več. Francija lahko napreduje le z uporabo vseh diplomatskih in človeških virov, ki jih ima na voljo, da prepriča partnerice, da izvedejo reformo barcelonskega procesa, ne da bi izničili dosedanje dosežke, čeprav ti niso zadovoljivi.
Rezultat te nedoslednosti je opazen še danes, saj ni naključje, da je ta razprava, namesto da bi bila včeraj, ko bi se je lahko predstavnik Sveta udeležil, danes zjutraj, ko je prisoten le predstavnik Komisije. Za to mora biti razlog. Tako Komisija ne bo opustila te zadeve.
Tokia Saïfi
(FR) Gospa predsednica, komisarka, veseli me, da je točka "Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje" za Evropsko unijo najpomembnejša.
Zdi se, da je analiza Komisije ustrezna. Na podlagi pravnega reda v zvezi z evrosredozemskim sodelovanjem, ki se je začelo leta 1995, daje analiza procesu nov zagon za odpravljanje obstoječih ovir in pomanjkljivosti.
V zvezi s tem me veseli, da temeljijo tukaj določeni cilji na načelih enakovrednosti in enakopravnosti, ki so bistvo predlagane Unije za Sredozemlje. Zaradi načrtovanih regionalnih projektov bo evrosredozemsko partnerstvo opaznejše in bolj dostopno državljanom. Ko se bodo ljudje počutili del tega procesa, bo to zagotovilo vplivno partnerstvo in večje regionalno sodelovanje v južnem Sredozemlju.
Pri uresničevanju teh ciljev bo zato bistvena uradna vloga evrosredozemske parlamentarne skupščine. Ta skupščina bo končno priznana kot oblika parlamentarne podpore evrosredozemskemu partnerstvu.
Končno izpostavljam upravljanje projekta. Naš cilj morajo še naprej biti krepitev političnih odnosov, delitev odgovornosti, spodbujanje enakopravnosti in večje število srečanj med evrosredozemskimi partnerji. Ne smemo dovoliti, da se politična vsebina tega projekta zaradi institucionalnih mehanizmov razvrednoti, saj bi to gotovo povzročilo zadržanost in nedejavnost. Za resnično učinkovitost projekta moramo poskrbeti z uvedbo skupnega predsedstva severnih in južnih držav, ki bi zagotavljalo enakopravnost in deljeno odgovornost, ter sekretariata, ki bi bil odgovoren za upravljanje Unije za Sredozemlje in spremljanje izvajanja posameznih projektov.
Vzpostavitev Unije za Sredozemlje je velik napredek na tem področju, zaradi katere se bo začelo novo obdobje z našimi partnericami, saj imamo skupno usodo, kot je dejala komisarka.
Carlos Carnero González
(ES) Gospa predsednica, ker obstaja življenje tudi zunaj Evropskega parlamenta, menim, da imamo nekateri od nas možnost, da gremo včasih ob koncu tedna v kino.
Sam sem to storil prejšnjo nedeljo in gledal film, ki ga resnično priporočam, pri čemer nimam nobenih finančnih interesov za njegovo produkcijo ali distribucijo; naslov filma je Jakubianova hiša; film prikazuje politične, gospodarske, socialne in kulturne probleme, s katerimi se ukvarja velika sredozemska država Egipt.
V filmu, ki je dolg skoraj dve uri in pol, niso Evropska unija, naša prisotnost ali barcelonski proces omenjeni nikoli. Ali to pomeni, da barcelonski proces ne obstaja in da ni uspešen? Ne, ne smemo pomešati zadev. Film vsebuje elemente, ki so za ljudi koristni in ki so danes referenčna točka za različne vrste zunanje politike, ki temeljijo na sodelovanju in enakopravnosti, čeprav ti elementi v filmu niso bili dovolj opazni.
Barcelonski proces je pravo nasprotje zgodovinskega odnosa med Evropo in južnim Sredozemljem. To ni neokolonialistični proces, ni proces zahtev, ampak proces partnerstva in združevanja, zato tega ne smemo pozabiti.
Ta proces ne more spremeniti velike dinamike Sredozemlja, vendar me zanima, kako lahko pričakujemo, da bomo v desetih letih spremenili dinamiko, ki obstaja stoletja. Kljub temu je ta proces zagotovil nove rešitve za nekatere od teh dinamik. Zato ga moramo okrepiti na politični in institucionalni ravni s programi in financiranjem. To je Unija za Sredozemlje.
Evropska komisija je to jasno navedla v svojem sporočilu, zato bo ta parlament danes podprl to sporočilo in to, kar hoče večina evropskih vlad, tj. bolj intenziven barcelonski proces. To je Unija za Sredozemlje: ta unija ne predvideva ustanavljanja novih institucij, ampak možnost, da ljudje živijo boljše življenje zaradi sodelovanja med enakimi.
Poudarjam, da mora biti v tej zadevi evrosredozemska parlamentarna skupščina zakonodajni organ, zaradi katerega je ta proces demokratičen. Ni naključje, da danes predseduje na tem zasedanju članica evrosredozemske parlamentarne skupščine gospa Roth.
Baronica Nicholson of Winterbourne
Gospa predsednica, zahvaljujem se vsem kolegom, ki so govorili in ki že več let podpirajo barcelonski proces. To je čudovit koncept, ki si zasluži, da uspe. Strinjam se zlasti s pobudo predsednika Pötteringa o oblikovanju organizacije znotraj tega parlamenta, ki bi spodbudila barcelonski proces, in s prizadevanjem predsednika Sarkozyja za krepitev procesa ter tudi z drugimi vidiki.
Ta ponedeljek, 9. junija, se bo odprla sredozemska univerza Evropske unije. Kolegi, želim, da si zapomnite ta datum. Trdimo, da temelji naša uspešnost na dialogu, zato se morajo v evrosredozemski proces vključiti ustanovitve uspešnih univerz. Čestitam slovenskemu predsedstvu, ker je ponudilo kraj za sedež univerze, vendar sprašujem kolege v vseh odborih ter v Komisij in v Evropskem svetu, zakaj ni zagotovljen proračun za univerzo. Zagotovo se ne smemo zanašati na eno samo predsedujočo državo, v tem primeru Slovenijo, da bo podpirala prihodnost univerze. Če hočemo, da bo univerza uspešna, moramo zagotoviti proračun za več naslednjih let.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospa predsednica, zgodovina Sredozemlja je veliko bolj razgibana kot njegovo ozemlje. Kot je pravilno navedla komisarka, ni treba, da prihajate s tega področja, da bi razumeli težave, s katerimi se sooča, tj. migracijo, trgovanjem z ljudmi, ki na žalost ni omenjeno v predlogu resolucije, drogami, velikimi gospodarskimi razlikami na obeh straneh Sredozemlja in radikalnim islamskim fundamentalizmom, ki je ena od največjih črnih lukenj v mednarodni politiki.
Zato je stanje v Sredozemlju tako pomembno za stabilnost in varnost naših političnih projektov. Zato se strinjamo s sporočilom Komisije; strinjamo se z njeno prizadevnostjo, saj je hitro izpolnila pooblastilo Evropskega sveta, strinjamo se z njenim realizmom, saj je v zvezi s tem zagotovila nove možnosti, strinjamo se z njenim zdravim razumom, saj poudarja zagotavljanje dodane vrednosti in večstransko značilnost pobud, ki se oblikujejo v tej novi pobudi, katere cilj je dati barcelonskemu procesu nov zagon.
Gospa predsednica, poudarjam, da se ne strinjam z nekaterimi kritikami, ki so bile izražene v tej razpravi. Menim, da morata Evropska unija in Komisija po potrebi dati prednost idealom pred konkretnimi podatki, pri čemer je jasno, da poskuša Evropska unija na področju zunanjih odnosov vedno zagovarjati načela, v katera verjamemo. Gospa predsednica, vendar je res, da moramo pogosto namesto odobravanja in velikih načel upoštevati računovodske knjige, da lahko zagotovimo verodostojnost in realizem, ki sta pogoj za dejansko uresničevanje pobud na področju politike, ki jo želimo spodbujati.
Gospa predsednica, zato je zelo lahko kritizirati in predlagati pobude, vendar je treba te pobude oceniti v zvezi s finančnimi sredstvi, ki jih države članice namenijo Evropski uniji za primerno izvajanje politik. Gospa predsednica, zato menim, da imamo sredstva, ki so zagotovljena v finančnem okviru sedanje finančne perspektive, in če ne uporabimo teh sredstev, ne bomo mogli uresničiti ambicij, za katere si prizadevamo kot Evropska unija.
Kader Arif
- (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, vzpostavitev sredozemske unije je sprožila v Evropi in pri naših sredozemskih partnericah nasprotovanje in zaskrbljenost.
Jasno je, da ta pobuda ni izključno frankofonsko-francoska ali evro-evropska pobuda niti izraz stališča v zvezi z evrosredozemskimi odnosi, katerega cilj je varnost.
Zato se strinjam z besedami in predlogi komisarke, ki jih je predstavila danes zjutraj in ki so odgovor v zvezi z nekaterimi našimi dvomi. Zaradi tega skupnega projekta je potreben kolektivni dialog, ki temelji na enakosti in soupravljanju. Vendar so evrosredozemski odnosi nesimetrični, čustveni in neracionalni. Jasno je, da so ti odnosi nesimetrični na področju trgovine, tj. na področju trgovine sever-jug in trgovine jug-jug. Zato moramo razmisliti, ali naj se leta 2010 res vzpostavi območje svobodne trgovine. Odnosi so neracionalni, ker temeljijo na pogosto boleči in zapleteni zgodovini, ki jo danes poveličujejo nekateri konservativci, ki želijo spopad civilizacij, soočenje med zahodnim in vzhodnim blokom.
Če bi morali sprejeti odločitev, bi morali tako najprej te odnose obravnavati nepristransko in racionalno. Biti moramo racionalni v smislu krepitve vloge parlamentov, zlasti vloge evrosredozemske parlamentarne skupščine; oblikovati moramo racionalne predloge v zvezi z dobrim upravljanjem; biti moramo racionalni v zvezi s pomočjo, ki jo lahko zagotovimo za pobude jug-jug; racionalni moramo biti tudi v zvezi s svobodo gibanja ljudi in izraelsko-palestinskim vprašanjem. Biti moramo tudi nepristranski, ker drugače ne bomo vzpostavili tega območja miru in preprečili spopada civilizacij, ki si ga nekateri ljudje želijo.
Ioannis Kasoulides
Gospa predsednica, komisarka Ferrero-Waldner in prejšnji govorniki so dobro opisali novi zagon, ki ga je barcelonskemu procesu zagotovila ustanovitev sredozemske unije. Zamisli iz Barcelone so zdaj še bolj ustrezne. Razlike v zvezi z blaginjo in napredkom med Evropsko unijo in večino sredozemskih držav so na žalost še večje. Zaradi postopnega uvajanja proste trgovine z Evropsko unijo ni domačih in tujih naložb, potrebnih za izboljšanje življenjskega standarda v naših sredozemskih partnericah, nič več.
Zdaj bo veliko odvisno od uspešnosti predlaganih novih projektov, ki mora biti opazna in oprijemljiva za navadne državljane na obeh straneh Sredozemskega morja in zaradi katere bodo ti projekti privlačni za zasebni sektor: projekti v zvezi s temami, kot so civilna zaščita, učinki podnebnih sprememb, suša in pomanjkanje vode, gozdni požari, manjše onesnaževanje Sredozemskega morja in razvoj tehnologije za najboljše izkoriščanje sončne energije, kar bi koristilo obema stranema Sredozemlja.
Skupni projekti za vse severne in južne sredozemske države so eden od ključev za uspešnost. Za vse strani je pomembno in koristno tudi reševanje vprašanj v zvezi s preseljevanjem, socialnim vključevanjem, pravičnostjo in varnostjo. Pozabiti ne smemo, da so naše partnerice zdaj tranzitne države za valove preseljevanja iz podsaharske Afrike.
Vprašanje zagotavljanja sredstev zlasti v primeru tako ambicioznega projekta, kot je ta, ostaja nerešeno. Bolj ko bodo prednosti tega projekta oprijemljive in opazne, bolj bodo države članice pripravljene zagotoviti sredstva zanj.
Vural Öger
- (DE) Gospod predsednik, komisarka, čestitam predsedniku Sarkozyju, čeprav z zadržkom. V zvezi z odnosi med EU in Sredozemljem je poskrbel za takšno vznemirjenje, da je barcelonski proces, ki obstaja že od leta 1995, zdaj dejansko bolj pomemben in opazen, kot si zasluži, pri čemer je sprožil še razpravo o naši južni sosednji regiji.
Vendar je glede na izid jasno, da se prvotna zamisel gospoda Sarkozyja, predstavljena februarja 2007, ni uresničila v treh vidikih. Najprej sta Španija in Italija decembra 2007 z deklaracijo v Rimu učinkovito izključili nadomestno možnost za pristop Turčije k EU. Nato je kanclerka Merklova zagotovila, da se bodo odnosi med EU in Sredozemljem razvijali znotraj obstoječih institucij EU. Končno je Komisija upočasnila izvajanje ambicioznih načrtov gospoda Sarkozyja v zvezi z ustanovitvijo sekretariata in oblikovanjem vodstvene strukture projekta. Jasno je, da Evropska unija ne bo dopuščala enostranskega pristopa gospoda Sarkozyja.
Simon Busuttil
- (MT) Potrebovali smo ta novi začetek; potrebovali smo novo energijo za sredozemsko politiko, ki je tako pomembna za Sredozemlje in Evropo. Morda je bila največja pomanjkljivost barcelonskega procesa, da so ga naše sosednje države v srednjem Sredozemlju vedno razumele kot evropski proces, ki jim je bil vsiljen, pri čemer se niso čutile enakovredne in vanj zadostno vključene. Na srečanju na vrhu 13. julija moramo zagotoviti, da to novo sredozemsko unijo vzpostavimo na podlagi dejanske enakosti in vključevanja. Vzpostaviti moramo ločene strukture, pri čemer svojih pričakovanj ne smemo vsiljevati drugim. To dejansko pomeni, da imata obveznosti in pravice obe strani, ne le ena. Ta predlog sprejemamo z dvomom in upanjem hkrati. Upam, da bo skepticizem nadomestilo upanje.
Luís Queiró
- (PT) Barcelonski proces obstaja le zato, ker naši odnosi z jugom vplivajo na več ključnih evropskih politik. Nekatere od teh politik so energetika, boj proti terorizmu, demografija in preseljevanje, gospodarski razvoj in boj proti kriminalu. Vendar moramo priznati, da barcelonski proces ni uspešen.
Evropa je dejansko uspela spodbuditi reforme v državah kandidatkah. Vendar države na južnih obalah Sredozemskega morja ne morejo pristopiti k Evropski uniji, pri čemer so v nekaterih primerih naše najbolj problematične sosede. Zato se moramo vprašati, kako moramo spremeniti svojo strategijo za ponovni začetek procesa, da nova Sredozemska unija ne bo samo še ena dobra zamisel.
Ali je pametno v prihodnosti podpirati posamezne naložbe v okviru resnično odprtih trgov? Ali je treba omogočiti čim bolj splošen dostop do finančnih sredstev Skupnosti za obnovo? Ali mora biti znesek pomoči odvisen od kakovosti sprejetih reform? Menim, da moramo upoštevati ta merila, saj so težave Sredozemlja tudi naše težave. Če ne bomo uspeli ugotoviti pomanjkljivosti barcelonskega procesa, našemu odnosu z južnimi partnericami ne bomo mogli dati novega zagona.
Erna Hennicot-Schoepges
- (FR) Gospod predsednik, pozivam komisarko, gospo Ferrero-Waldner, naj barcelonskega procesa ne obravnava kot izključno ekonomskega. Ko Evropa potrebuje energijo, želi izkoriščati afriško sonce in pesek. Ali ni to malo premalo? Ali ne bi morali tega procesa izvajati z delovanjem na področju kulture? Ukvarjali se bomo z državami, ki so zelo raznolike in ponosne ter imajo zgodovino in bogato kulturo. Ali ne bi morali poskušati s poglobljenim delovanjem na področju kulture zagotoviti večjo socialno vključenost?
Niti en sam dokument ne omenja Fundacije Anne Lindt, ki že nekaj let spodbuja sodelovanje. Prav tako bi bila vesela, da bi se dosegel napredek v zvezi s predlagano evro-arabsko univerzo.
Marusya Ivanova Lyubcheva
- (BG) Gospod predsednik, gospa komisarka, vprašanje v zvezi z ustanovitvijo črnomorske unije je pomembno strateško. To je proces skupnega razvoja v prihodnosti, ki ne zadeva le večjega vpliva Evropske unije in gospodarskega sodelovanja, ampak tudi dobro sosedstvo.
Sredozemska regija je zaradi bogate kulture in zgodovine ter sodobnega političnega in gospodarskega vpliva zelo pomembna. Menim, da je to proces, katerega cilj je večja vloga EU kot celote v svetu in ne le kake posamezne države.
Hkrati bi bilo treba v oblikovanju politik EU sredozemsko os povezati z vzhodno razsežnostjo strateških projektov EU. Območja ob Črnem morju so že od nekdaj povezana s Sredozemljem, zato bi morala biti danes primerljiva in enakopravna.
Samo tako bodo politike in vrednote Evropske unije bolj učinkovite in vplivne. To bo politikam EU zagotovilo novo dodano vrednost.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, komisarki sporočam, da načrtovanje izgradnje novih avtocest ne bo rešilo težav, s katerimi se sooča Sredozemlje, razen če namerava komisarka predsednika Sarkozyja prepričati, da se zgradi šestpasovna avtocesta od Francije do Turčije.
Komisarka, vaš uvodni govor me je razočaral, ker niste obravnavali nekaterih velikih političnih težav v Sredozemlju. Govorim na primer o izraelski zasedbi palestinskih ozemelj, o turški zasedbi Cipra, o nadaljevanju kolonizacije dela Maroka v 21. stoletju, kjer ima Španija dve koloniji, ter o dveh britanskih kolonijah na Cipru in eni v Španiji.
Če ne bomo obravnavali teh resnih vprašanj, ne bomo mogli dejansko uresničiti teoretičnih načrtov za Sredozemsko unijo.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, Evropa upošteva v svoji politiki dejansko dve razsežnosti. Prva razsežnost zadeva Sredozemlje, o katerem zdaj razpravljamo. Druga razsežnost zadeva vzhod, tj. države, ki mejijo na Poljsko. Med njimi so na primer Ukrajina, Belorusija in Rusija. Vzhodna razsežnost vključuje tudi države na Kavkazu, na primer Gruzijo in Armenijo.
Prav in primerno je, da 13 let po srečanju v Barceloni namenjamo toliko časa sredozemski razsežnosti, ki je ključna za našo evropsko politiko. Vendar je treba poudariti, da je ta le del večje celote. Politika v zvezi z državami sredozemskega bazena je potrebna in jo je treba posodobiti, čeprav je le eden od dejavnikov splošne zunanje politike Evropske unije. Del te zunanje politike mora biti tudi članstvo v Evropski uniji v prihodnosti. Ne verjamem, da bo katera koli od sredozemskih držav, o katerih razpravljamo danes, pristopila k Evropski uniji. Ukrajina, Gruzija in Armenija pa bodo gotovo postale članice.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Gospod predsednik, komisarka, po mojem mnenju sta za dvostranske dogovore potrebna dva. Zanima me, ali na drugi strani Sredozemlja res obstaja dovolj volje za dogovor. Glede na prizadevanje francoske vlade, da bi 13. julija dejansko zbrali voditelje sredozemskih držav v Parizu, se sprašujem, ali je pripravljena druga stran sprejeti iste obveznosti.
Menim, da je vaš obnovljen projekt zelo zanimiv. Evropska unija je bila ustanovljena po vojni na podlagi premoga in jekla. Če svojim partnericam predlagamo oblikovanje projekta za 21. stoletje, ki temelji na podnebnih spremembah, obnovljivih virih energije, obnovi uničenega sredozemskega okolja, potem lahko ta projekt podpremo. Vendar me zanima, kako je z usklajenostjo, komisarka? Kako lahko razumemo enostranska dejanja gospoda Sarkozyja, ki še pred začetkom predsedovanja že danes prepričuje Alžirijo k podpisu dogovora o gradnji jedrske elektrarne? Menim, da je to jasen primer morebitne neusklajenosti med Svetom in Komisijo.
Carlo Fatuzzo
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospod Matsakis ima prav. Strinjam se z večino njegovih izjav. Vedno so obstajala nesoglasja in problemi v zvezi z državami, ki mejijo na "naše morje", kot so mu rekli pred 2000 leti.
Vendar menim, da je res tudi, kar je rekel predsednik skupine liberalcev gospod Watson, da se moramo naučiti dajati in tudi sprejemati. Zato pozivam novo italijansko vlado, ki jo vodi Berlusconi, da upošteva prošnje polkovnika Gadafija, ki smo jih voljno upoštevali med reševanjem vprašanja bolgarskih medicinskih sester, pri čemer smo spregledali ozadje teh prošenj. Večkrat je pozval Italijo, da zgradi avtocesto v njegovi državi. Avtocesta ne bi koristila le predsedniku Gadafiju, ampak tudi vsem prebivalcem severne Afrike, zato bi lahko pokazali dobro voljo in naredili nekaj pozitivnega za celotno Sredozemlje.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospod predsednik, z vidika Evropske unije sta sredozemski bazen in Bližnji vzhod strateško pomembni regiji. Popolnoma jasno je, da se mora oblikovati območje miru in gospodarske stalnosti, ki temelji na demokratičnih načelih, solidarnosti in sodelovanju, če se želimo soočiti s skupnimi izzivi. Prav tako moramo obnoviti in izboljšati barcelonski proces, da se vzpostavi trajno partnerstvo na področju zunanje in varnostne politike za boj proti terorizmu.
Vendar cilj evrosredozemskega partnerstva ne smejo biti le zadeve v zvezi z gospodarstvom in trgovino. Cilji morajo biti tudi krepitev regionalnega sodelovanja, večja socialna vključenost in sodelovanje na področju varstva naravnega okolja. Poleg tega moramo s spodbujanjem enakosti spolov poudariti potrebo po okrepitvi politik, katerih cilj je večja vloga žensk v sredozemskih družbah. Spoštovanje običajev in tradicije ne sme omejevati temeljnih pravic žensk.
Zato se strinjam s predlogom Komisije o evrosredozemski parlamentarni skupščini. Vloga te skupščine in njena demokratična upravičenost se morata okrepiti.
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, nadaljevala bom v francoščini. Morda se gospod Schulz ne strinja, vendar menim, da je predsednik Sarkozy zagotovil spodbudo za Unijo za Sredozemlje. Zato bom vseeno nadaljevala v francoščini.
Gospe in gospodje, najprej ugotavljam, da je ta razprava ali ta zadeva izzvala odločne odzive. V zvezi s to temo imajo pripombe vsi, kar je zelo pomembno. Po mojem mnenju je res, da je mir morda odvisen od ravnovesja v Sredozemlju. Poleg tega je res, da še vedno obstajajo razlike med obema obalama; te razlike so vedno manjše, vendar še vedno obstajajo. Upoštevati moramo doseženi napredek, tj. makroekonomsko stabilnost, nižjo inflacijo, veliko boljše človekove pravice. Seveda je še vedno veliko dela. Reforme so dejansko še vedno nujne, pri čemer se morajo izvesti hitreje in biti bolj celovite. Poleg tega je zelo pomembno vprašanje trgovine in naložb. Ne strinjam se z gospodom Wurtzom, da je barcelonski proces propadel. V nasprotju z njim sem vedno trdila, da je ta proces zelo težko izvajati zaradi obstoječih političnih problemov, kar je res. Ko je potekala razprava o političnih problemih, so bili ti povezani z barcelonskim procesom. Na žalost bodo ti problemi ostali nerešeni, tudi če bi jih poskušali rešiti z posameznimi projekti, ki jih podpiram. Zato menim, da je to dobra zamisel ter da smo ta proces obnovili s pragmatičnim in dejanskim pristopom.
Glede proste trgovine in sporazumov o prosti trgovini, gospe in gospodje, poudarjam, da je leto 2010 zaradi predolgih prehodnih obdobij prvo leto, v katerem bomo lahko izvajali te sporazume. Dejansko še vedno nimamo nobenih sporazumov o prosti trgovini. Kar zadeva kmetijstvo, potekajo zdaj pogajanja, vendar so zelo zapletena tudi za drugo stran, saj vključuje sporazum poleg dajanja tudi prejemanje. Ta pogajanja so vedno težavna. Sporazumi o prosti trgovini s Tunizijo in Izraelom začnejo veljati leta 2010. Sprejemanje podobnega sporazuma z Marokom je v zadnji fazi, vendar je potrebno še veliko prizadevanj. Zadnja država, s katero je treba sprejeti sporazum, je Egipt. Tako lahko ugotovite, da se stvari izboljšujejo zelo počasi, pri čemer ni razlog proces, ampak države same, saj ne želijo ukrepati hitreje. To je treba poudariti. Kljub vsemu je ta nova zamisel dobra zamisel in priložnost, za katero upam, da jo bodo partnerji izkoristili. Prav tako je res, gospa Isler-Béguin, da si morajo partnerji jasno želeti sodelovanja. Zato so se predstavniki Komisije pogovorili z vsakim posebej, s čimer so želeli zagotoviti, da izražajo predlogi njihove vidike, zaradi katerih so zaskrbljeni, in stališča.
Gospe in gospodje, v zvezi s človekovimi pravicami moram poudariti, da sama ne bi storila ničesar, če v ta proces ne bi bilo vključeno upoštevanje človekovih pravic. Vendar je sprejeta zamisel, da se barcelonski proces ohrani. Vključene so tudi institucije. Načeloma so institucije pomembne, pri čemer je pomembna tudi fundacija Anne Lindt. Dejansko fundacija Anne Lindt že sodeluje v tem procesu, pri čemer morajo biti ti vidiki z novim predsedstvom in novim direktorjem še pomembnejši. Te zadeve niso izgubljene. Sosedska politika, ki sem jo omenila, je dvostranska politika, ki se bo dejansko izvajala še naprej, ker si s svojimi akcijskimi načrti resnično prizadeva okrepiti in spodbuditi reforme. Zato ne mislite, da ta politika ni vključena. To je prava dodana vrednost projektov, ki smo jih dejansko izvedli in izpostavili.
Najprej menim, da je evrosredozemska univerza v Portorožu odlična zamisel slovenskega predsedstva. Njene otvoritve se bom dejansko udeležila osebno, saj sem bila povabljena.
V zvezi s financiranjem moram najprej poudariti, da je smiselno, da zagotovi del finančnih sredstev tudi Slovenija, kar bo dejansko storila in prispevala 1 milijon EUR, saj je to slovenska zamisel. Tudi mene so prosili za prispevek, zato sem poskušala zagotoviti znesek iz sredstev, ki so načeloma že dodeljena. To je bilo zelo težko. Zagotovila sem 1 milijon EUR, ki jih bom namenila za ta projekt. Vendar so še druga sredstva, o katerih sem obvestila predsedstvo. Najprej imamo strukturne sklade in kohezijski sklad, ki jih je treba v Sloveniji preprosto prerazporediti, poleg tega pa imamo sklade za raziskave in izobraževanje. Tako imamo razpoložljiva sredstva. Poleg tega poznate štipendije Erazmus, ki so še vedno na voljo, vsi. To je nekaj novega, kar bomo okrepili.
Gospa, kratko bom govorila o kulturi. Nekdo je omenil Roberta Schumana, ki je nekoč dejal, da moramo začeti s kulturo, če želimo spet vzpostaviti Evropsko unijo. To je res, vendar je toliko revščine, nepismenosti itd., da se moramo ukvarjati tudi s temi vprašanji, zato ponavljam, kar sem povedala v zvezi s človekovimi pravicami, to je, da se bodo vsi kulturni programi, ki jih je veliko, izvajali še naprej.
Končno bi govorila še o sekretariatu, saj je bilo vprašanje v zvezi z njim zelo natančno. Glede na različne vidike, ki so bili izraženi, smo sklenili, da bi lahko sekretariat zaprosili, da kot del svojih nalog oblikuje predloge za skupne pobude, o katerih bi nato odločali politični organi, in zagotavlja potrebne nadaljnje ukrepe glede odločitev, ki bi jih v zvezi s projekti sprejeli voditelji držav in vlad, kot je navedeno v našem sporočilu. Sekretariat bi lahko prav tako bil ločena pravna oseba s statusom avtonomnega organa. Podrobnosti je treba še pojasniti.
Končujem z nekaj besedami o jedrskem vprašanju. Gospa, memorandum o soglasju, ki ga je naš predsednik podpisal z Mednarodno agencijo za atomsko energijo na Dunaju, zadeva varnost. Osebno ga podpiram in menim, da bi ga morali podpirati vsi, ker ne moremo izbirati, katere vire energije uporabljajo države. Kot ste dejali, ima vsaka država pravico do pripomb glede jedrske energije, pri čemer veste, da imamo pripombe tudi sami. Vendar morajo imeti države vsaj možnost, da se same odločijo. Varnost in varovanje sta kot taki ključni in tudi temi, ki ju obravnava memorandum.
Gospod predsednik, opravičujem se za daljši govor, vendar so bili v tej razpravi izraženi odločni odzivi, kot sem omenila že na začetku.
Predsednik
Prejel sem šest predlogov resolucij1, vloženih v skladu s členom 103(2) Poslovnika.
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo ob 11.00.
Pisne izjave (člen 142)
John Attard-Montalto  
v pisni obliki. - Vesel sem, da poslušam izjave predstavnikov Sveta in Komisije v zvezi z barcelonskim procesom in predlogom o Uniji za Sredozemlje. Ta predlog bo predstavljen 13. julija v Parizu med francoskim predsedovanjem.
Vlada Malte je objavila dokument o stališču v zvezi z izraženimi izjavami. S predlogi v zvezi z Unijo za Sredozemlje se strinjam v celoti. Ker je pomembno, da ne podvajamo prizadevanj in energije, je predlog v zvezi s pomorskimi dejavnostmi hvalevreden.
Malta je pripravljena gostiti sekretariat, ki bi pregledal uresničevanje takšnih predlogov, pri čemer to ponudbo odobravam v celoti ne le zaradi edinstvenega geografskega položaja na sredozemskem otoku, ampak ker imamo infrastrukturo, osebje in izkušnje za gostovanje takšne institucije.
Končno poudarjam, da je pred tridesetimi leti laburistična vlada poudarila pomembnost Sredozemlja v svetu in sodelovanja med državami, ki mejijo na severno in južno obalo tega morja.
Alessandro Battilocchio  
v pisni obliki. - (IT) Strinjam se z ustanovitvijo Unije za Sredozemlje, ki bo pomagala izboljšati in okrepiti odnose z našimi sredozemskimi partnericami ter spodbujala vzajemno ozaveščenost, rast, zaposlovanje in izobraževanje v EU in dvanajstih zadevnih neevropskih državah.
Spodbujanje miru in demokracije, nadzorovanja priseljevanja, gospodarskih odnosov in dobave surovin je bilo v preteklosti ključno v sosedski politiki moje države do sredozemskih držav. Bettino Craxi je bil začetnik na tem področju.
Unija za Sredozemlje bo pomagala spodbuditi dokončanje čezmejnih projektov, ki so pomembni za celotno območje, saj bomo z njimi izboljšali pomorske avtoceste, boj proti onesnaževanju pristanišč, civilno zaščito, vzpostavili bolje povezan energetski trg in razvili nove tehnologije v zvezi z obnovljivimi viri energije.
Unija za Sredozemlje mora prispevati k spodbujanju demokracije in reševanju sporov, ki ogrožajo stabilnost na Bližnjem vzhodu in Zahodni Sahari, z evrosredozemsko parlamentarno skupščino, ki mora biti vključena v celoti.
