Honduras (dezbatere)
Preşedintele
Următorul punct se referă la declaraţiile Consiliului şi ale Comisiei privind situaţia din Honduras.
Carl Bildt
le în exerciţiu al Consiliului. - Domnule preşedinte, lumea este un spaţiu întins. Sunt recunoscător pentru că am şansa de a mă concentra asupra situaţiei din Honduras şi asupra gravităţii evenimentelor de acolo, evenimente grave nu numai pentru Honduras, ci şi pentru întreaga regiune. Voi încerca să fiu cât mai succint.
De la începutul acestei crize de luna trecută, preşedinţia a condamnat acţiunea militară îndreptată împotriva preşedintelui Zelaya, care a fost ales în mod democratic, indiferent de orice altceva s-ar spune. Această acţiune a încălcat ordinea constituţională din Honduras.
Am solicitat restabilirea deplină a acestei ordini constituţionale şi am cerut tuturor părţilor şi instituţiilor să se abţină de la utilizarea violenţei sau de la discuţii despre violenţă şi să încerce să găsească o soluţie rapidă şi paşnică.
Cred că aşa cum şi noi ne aşteptăm, atunci când există probleme în diferite părţi ale Europei, ca Uniunea Europeană să ia iniţiativa, iar restul lumii să ne sprijine eforturile, politica noastră a acţionat acum în sensul susţinerii Organizaţiei Statelor Americane în eforturile sale de a găsi, prin dialog şi compromis, o soluţie la problemele cu care se confruntă.
În prezent, niciunul dintre ambasadorii noştri nu se află în Honduras. Totodată, nu avem în prezent niciun contact diplomatic.
Salutăm efortul recent al preşedintelui costarican Oscar Arias, laureat al Premiului Nobel pentru Pace, de a încerca reconcilierea diferenţelor existente. Până acum acest lucru s-a dovedit a fi - într-un mod deloc surprinzător - o sarcină destul de dificilă. Vestea că în această sâmbătă vor avea loc noi întâlniri, sub conducerea preşedintelui Arias, îmi dă speranţe. Trebuie să-l încurajăm să continue aceste eforturi şi trebuie să le cerem ambelor părţi să fie gata să ajungă la un compromis, respectând integral constituţia statului Honduras.
Voi încheia subliniind cât de important este ca în acest an să aibă loc alegeri prezidenţiale corecte, oportune şi transparente în Honduras, imediat după depăşirea acestei crize. Statul de drept şi respectul pentru drepturile omului trebuie să rămână piatra de temelie a guvernelor democratice la nivel internaţional; acest lucru este, desigur, valabil şi pentru America Centrală, pentru America Latină, pentru întreaga Americă.
Catherine Ashton
membră a Comisiei. - Domnule preşedinte, îmi face din nou plăcere să îmi aduc contribuţia succintă la această dezbatere privind criza politică din Honduras, în numele colegei mele, Benita Ferrero-Waldner.
După mulţi ani, America Latină trece printr-o nouă perioadă de ruptură instituţională. Criza din Honduras ne arată cât de fragile sunt statul de drept şi cadrul instituţional de rezolvare a conflictelor în unele state latino-americane şi, într-adevăr, cum se pot afunda în criză aceste state, mai ales într-o perioadă de puternică polarizare politică.
Comisia a reacţionat prompt. Ne-am exprimat profunda îngrijorare în legătură cu evenimentele din Honduras şi am subliniat importanţa deosebită pe care o acordăm respectului pentru statul de drept, pentru democraţie şi instituţiile alese în mod democratic. Am solicitat tuturor părţilor implicate să îşi rezolve în mod paşnic diferenţele, în spiritul respectului faţă de cadrul legal al statului, şi să se implice prompt într-un dialog în interesul păcii şi stabilităţii în ţară.
Am regretat confruntările violente, mai ales pentru că au dus la pierderi de vieţi omeneşti şi am solicitat tuturor părţilor implicate să manifeste moderaţie şi toleranţă. Comisia a declarat că este pregătită să susţină toate iniţiativele care vizează o soluţionare paşnică a crizei şi restaurarea ordinii constituţionale.
După cum a afirmat şi preşedinţia, am susţinut iniţiativa Organizaţiei Statelor Americane şi a secretarului general al acesteia, dl Insulza, care, din păcate, nu a avut succes. Salutăm eforturile de mediere ale preşedintelui costarican şi avem încredere că acestea vor duce la o rezolvare paşnică a crizei.
În urma evenimentelor din Honduras şi după consultarea guvernelor din America Centrală şi din statele membre UE, s-a decis amânarea următoarei runde de negocieri în vederea încheierii unui acord de asociere cu America Centrală, negocieri care trebuiau să aibă loc între 6 şi 10 iulie la Bruxelles. Însă avem încredere că aceste negocieri pot fi reluate cât mai curând posibil.
Din nou, după cum a afirmat preşedinţia, ca răspuns la gravitatea situaţiei, ambasadorul local al preşedinţiei UE a fost chemat pentru consultări, iar toţi ceilalţi ambasadori ai statelor membre UE au părăsit ţara.
În strânsă cooperare cu preşedinţia şi cu statele membre, vom continua să analizăm modurile în care putem contribui la soluţionarea crizei. Deocamdată nu s-a hotărât suspendarea cooperării, însă au fost suspendate angajamentele financiare privind sprijinul bugetar.
Ştim foarte bine că evenimentele din Honduras pot crea un precedent periculos, un regres din punctul de vedere al democraţiei şi că ele pot destabiliza regiunea. Prin urmare, vom urmări în continuare situaţia îndeaproape şi vom susţine toate eforturile de găsire a unei soluţii paşnice. Vom ţine Parlamentul la curent în legătură cu evoluţia situaţiei.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Domnule preşedinte, faptul că un preşedinte ales a fost ridicat de acasă manu militari, urcat în avion şi lăsat într-o ţară străină este ceva ce trebuie condamnat categoric şi fără rezerve, din punct de vedere democratic.
Domnule preşedinte, plecând de la această situaţie trebuie să spun că observaţia lansată de mai mulţi analişti de renume, precum Mario Vargas Llosa, este deosebit de semnificativă: cei mai aprigi apărători ai preşedintelui demis Zelaya - care, să nu uităm, se bucură de susţinerea tuturor partidelor politice, inclusiv de cea a propriului partid, precum şi de susţinerea Curţii Supreme de Justiţie împotriva Congresului Naţional al Republicii - reprezintă de fapt regimuri caracterizate de o încălcare sistematică a drepturilor omului şi de un declin progresiv al libertăţilor individuale, după cum a recunoscut şi Parlamentul în ultimul raport privind situaţia drepturilor omului la nivel mondial.
Trebuie să găsim o soluţie pentru această situaţie. le în exerciţiu al Consiliului a declarat: Uniunea Europeană trebuie să faciliteze o revenire la normalitatea democratică, susţinând eforturile celui care lucrează în vederea stabilizării situaţiei din regiune, şi anume preşedintele costarican Óscar Arias.
În al doilea rând, în ceea ce priveşte viitoarele alegeri prezidenţiale, Uniunea Europeană trebuie să pună la dispoziţia Hondurasului întreaga sa experienţă legată de observarea electorală şi să se pregătească să trimită o misiune de observare a alegerilor din partea UE.
În final, domnule în exerciţiu al Consiliului, este important ca Uniunea Europeană să acţioneze în mod coerent, fără standarde duble. Este inacceptabil ca, pe de o parte, Uniunea Europeană să faciliteze şi să-şi intensifice dialogul politic cu singura ţară nedemocratică din regiune şi, pe de altă parte, să facă cetăţenii uneia dintre cele mai sărace ţări din America Latină să plătească pentru greşelile liderilor lor, lucru pe care dl Zelaya nu l-a uitat cu siguranţă.
Domnule în exerciţiu al Consiliului, dnă comisar, şi eu cred că Uniunea Europeană trebuie să aibă o prezenţă activă în regiune, aşa cum a afirmat dl Bildt. Această prezenţă activă se manifestă în prezent la nivelul negocierilor asupra acordului de asociere, care se apropie de sfârşit. Domnule preşedinte, nevinovaţii nu trebuie să sufere pentru cei vinovaţi şi, prin urmare, cred că trebuie să ne gândim la o reluare rapidă a negocierilor, imediat după rezolvarea conflictului.
Luis Yañez-Barnuevo García
în numele Grupului S&D. - (ES) Domnule preşedinte, ne alăturăm comunităţii internaţionale care condamnă în unanimitate această situaţie, nu numai din cauza gravităţii situaţiei în sine şi a prăbuşirii ordinii constituţionale, după cum au arătat le în exerciţiu al Consiliului şi dna comisar, ci şi pentru că această situaţie creează un precedent extrem de grav într-o regiune care, cu multă muncă şi efort, a reuşit să restabilească democraţia pe continent, cu rare excepţii.
Prin urmare, nu putem accepta această situaţie. Uniunea Europeană şi statele membre au făcut ceea ce trebuia chemându-şi înapoi ambasadorii, anulând orice formă de cooperare şi suspendând negocierile cu regiunea. Sunt de acord cu le în exerciţiu al Consiliului şi cu le Comisiei că acum trebuie să susţinem negocierile conduse de preşedintele social-democrat costarican, Óscar Arias, laureat al Premiului Nobel pentru Pace, şi să nu provocăm acte represive sau insurecţionale de violenţă.
Acesta nu este momentul să analizăm greşelile reale sau presupuse pe care le-a făcut preşedintele Zelaya, care mai are şase luni de mandat; nu aceasta este problema actuală. Acum este momentul să analizăm prăbuşirea foarte gravă a ordinii constituţionale din Honduras, provocată de forţele armate (desigur, cu sprijinul Congresului şi al aparatului judiciar, însă în mod complet ilegitim şi ilegal).
Vom avea timp suficient pentru a analiza ceea ce se va întâmpla în viitor, însă astăzi trebuie să solicităm fără nicio ezitare reinstaurarea în funcţie a preşedintelui Zelaya; dumnealui este preşedintele constituţional al ţării până în ianuarie 2010.
Izaskun Bilbao Barandica
în numele Grupului ALDE. - (ES) (Vorbeşte puţin în limba bască.) Domnule preşedinte, vorbesc în bască, o limbă minoritară care nu este încă oficială în acest Parlament: limba bască. Sper că acest lucru se va întâmpla în viitor, aşa cum s-a întâmplat şi în cazul altor limbi şi că, prin urmare, voi putea vorbi limba mea maternă şi limba Ţării Basce.
Acestea fiind spuse, şi eu şi grupul meu suntem de acord că lovitura de stat - pentru că aceasta a fost o lovitură de stat - care a avut loc în Honduras trebuie respinsă în mod direct. Poate că unii consideră că, înainte de toate, a fost o greşeală să se consulte voinţa poporului; însă nu ne aflăm aici pentru a analiza acest lucru. Sunt de acord că atât Comisia, cât şi Consiliul trebuie să lucreze în vederea facilitării reinstaurării ordinii constituţionale şi instituţionale care a fost răsturnată şi să asigure întoarcerea preşedintelui hondurian, ales în mod legitim de poporul său.
Şi eu sunt îngrijorată în legătură cu atacurile suferite de o parte dintre membrii guvernului, aflaţi în misiuni oficiale diplomatice în Honduras, care, după cum am auzit, au fost chemaţi înapoi. Desigur, după cum a procedat şi reprezentantul Comisiei, grupul meu susţine, de asemenea, toate măsurile luate de Organizaţia Statelor Americane în direcţia rezolvării şi soluţionării acestui conflict.
Grupul meu crede că Europa trebuie să contribuie la consolidarea democraţiei în Honduras, să asigure dezvoltarea drepturilor fundamentale şi, prin urmare, să se asigure că dialogul politic este singurul mecanism utilizat pentru a ne apropia de o soluţie la problema cu care ne confruntăm în prezent.
Este inutil să mai spunem că şi noi susţinem activitatea laureatului Premiului Nobel pentru Pace, dl Óscar Arias şi că sperăm că, după luarea măsurilor care se impun, vor putea avea loc noi alegeri în luna noiembrie 2009, în spiritul transparenţei şi al respectului total pentru sistemul democratic şi pentru drepturile omului. Şi eu sper că situaţia actuală ne va permite să continuăm negocierile, pentru a încheia acordul de asociere cu Uniunea Europeană.
Raül Romeva i Rueda
Domnule preşedinte, şi eu doresc să profit de această şansă pentru a condamna şi a-mi exprima consternarea în legătură cu recentele evenimente din Honduras.
În calitate de vicepreşedinte al Delegaţiei pentru relaţiile cu ţările din America Centrală am urmărit situaţia din această ţară şi din regiune în ultimii ani; pentru mine este deosebit de semnificativ şi important faptul că acest subiect se discută în acest Parlament în prima zi de dezbateri politice. Acest lucru arată că este o problemă fundamentală: acest eveniment are trista şi regretabila onoare de a fi prima lovitură de stat într-o ţară din America Centrală în secolul XXI şi nu trebuie să uităm acest lucru.
Prin urmare, condamn în mod ferm această lovitură de stat împotriva preşedintelui Zelaya şi solicit Uniunii Europene să nu îl recunoască pe liderul acestei mişcări, Roberto Micheletti. În plus, cred că este vital ca Uniunea Europeană să insiste în direcţia restabilirii ordinii constituţionale, lucru pe care îl şi face de altfel. Este esenţial ca alegerile din luna noiembrie 2009 să fie pregătite în mod serios, responsabil şi credibil şi mă bucură faptul că s-au suspendat negocierile care vizau negocierea unui acord de asociere cu această regiune, cel puţin pentru moment.
Solicit, de asemenea, suspendarea ajutoarelor comerciale, aşa cum au făcut şi Banca Mondială şi Statele Unite, cu excepţia ajutoarelor umanitare.
Pe lângă aceste măsuri, cred că este important să reţinem necesitatea efectuării unei investigaţii clare şi concise în legătură cu persoana responsabilă pentru această lovitură de stat. Desigur, multe persoane sunt responsabile, în spatele acestei lovituri există multe interese, iar, în unele cazuri, nici măcar nu le cunoaştem numele.
Cred că Uniunea Europeană trebuie să facă presiuni pentru efectuarea unei astfel de investigaţii şi, în acest sens, trebuie să trimitem pe teren delegaţii internaţionale permanente, care să susţină mişcările create în Honduras, mişcări care solicită, cer şi reclamă democraţia ce le-a fost răpită.
Willy Meyer
în numele Grupului GUE/NGL. - (ES) Domnule preşedinte, la patru zile după lovitura de stat, grupul meu parlamentar a hotărât să mă trimită la Tegucigalpa pentru a observa la faţa locului consecinţele acestei lovituri militare, ale acestei lovituri de stat. La Tegucigalpa am asistat la consecinţele oricărei lovituri militare, respectiv: represiune; lipsa libertăţii; mandate de arestare emise împotriva membrilor parlamentului care nu susţineau lovitura; arestarea liderilor grupurilor sociale; spitale, pline de răniţi, care profitau de asediu. Aceasta a fost imaginea detaliată pe care am observat-o acolo.
Salut răspunsul Consiliului şi al Comisiei Europene, pentru că acesta este singurul răspuns posibil. În primul rând, trebuie respectate toate cerinţele Organizaţiei Statelor Americane. Doresc să spun că, în urma întâlnirii cu secretarul general al Organizaţiei Statelor Americane, am aflat că aceştia sunt foarte clari în această privinţă: orice acţiune întreprinsă de guvernul ilegitim al liderului loviturii, Roberto Micheletti, va fi considerată nulă de drept şi, prin urmare, Organizaţia Statelor Americane a decis că nu va respecta niciun fel de alegeri organizate de acest guvern.
Sper că şi Uniunea Europeană va urma acelaşi cod de conduită, aceeaşi foaie de parcurs, astfel încât orice acţiune a acestui guvern să nu fie considerată legitimă. Prin urmare, în aceste împrejurări nu vom putea observa alegerile falsificate de un guvern care a ajuns la putere printr-o lovitură de stat.
Din punctul meu de vedere, aceasta va fi o săptămână decisivă. le Zelaya, singurul preşedinte al Hondurasului, a fost foarte clar: a spus că mai lasă să treacă o săptămână şi, dacă la negocierile din Costa Rica nu se hotărăşte, într-o săptămână, că trebuie să se întoarcă, dumnealui se va întoarce oricum.
Prin urmare, având în vedere decizia singurului preşedinte legitim, sper că Parlamentul, Instituţiile, Consiliul şi Comisia vor susţine decizia acestuia, aşa cum procedează Organizaţia Statelor Americane, aşa cum procedează Naţiunile Unite şi, de asemenea, Statele Unite. În consecinţă, cred că este foarte important ca o astfel de iniţiativă prin care se solicită reinstaurarea puterii constituţionale şi a preşedintelui Zelaya să devină o trăsătură definitorie a Parlamentului.
Stimaţi colegi, sper că vom ajunge la decizia fermă că Parlamentul condamnă fără rezerve această lovitură de stat şi susţine reinstaurarea în funcţie a preşedintelui Zelaya. De asemenea, sper că vom aviza favorabil toate iniţiativele organizaţiilor internaţionale.
Kader Arif
(FR) Domnule preşedinte, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, doresc să încep prin a mă alătura antevorbitorilor mei în a condamna în termenii cei mai duri mai dur această lovitură de stat împotriva guvernului preşedintelui hondurian Zelaya. Reţinerea arbitrară a acestuia şi expulzarea sa din ţară încalcă ordinea constituţională, care trebuie reinstaurată cât mai curând posibil. Lovitura militară prin care Roberto Micheletti s-a autoproclamat preşedinte ne duce cu gândul la cele mai întunecate perioade din istoria Americii Centrale, iar acest atac asupra democraţiei este inacceptabil din punctul nostru de vedere.
Salut, prin urmare, decizia Organizaţiei Statelor Americane de a suspenda participarea Hondurasului la această organizaţie şi acceptarea preşedintelui Oscar Arias ca mediator pentru găsirea unei soluţii.
Cu toate acestea, dnă comisar,sunt preocupat de relaţiile comerciale ale Uniunii Europene cu această ţară. În ultimele luni au avut loc negocieri între Comisia Europeană şi America Centrală în legătură cu un nou acord de asociere. În urma acestei lovituri de stat, s-au anulat întâlnirile programate pentru săptămâna trecută. Ar trebui să ne bucurăm. Cred că v-am înţeles, însă aş dori mai multe detalii. A decis Comisia să suspende negocierile până ce situaţia politică instituţională din Honduras revine la normal? Aceasta este cerinţa mea şi a grupului meu, însă aş dori mai multe informaţii în ceea ce priveşte poziţia Comisiei în această problemă.
Dnă comisar, o altă problemă pe care doresc s-o aduc în discuţie este cea a Sistemului de preferinţe generalizate Plus, de care beneficiază Hondurasul. Mai multe organizaţii ale societăţii civile au raportat decizii arbitrare şi încălcări ale drepturilor omului începând cu momentul acestei lovituri de stat, în special în ceea ce priveşte libertatea de circulaţie, asociere şi exprimare. Comisia Europeană trebuie să fie foarte fermă în acest sens. Sistemul GSP+ este un stimulent, ale cărui beneficii depind de angajamente clare. Avem dovezi mai mult decât suficiente pentru a pune sub semnul întrebării îndeplinirea angajamentelor asumate de statul Honduras, condus de noul preşedinte autoproclamat. Prin urmare, solicit Comisiei să lanseze o investigaţie în legătură cu posibilitatea suspendării temporare a preferinţelor acordate Hondurasului în baza sistemului GSP+.
Jean-Luc Mélenchon
(FR) Domnule preşedinte, principiile noastre paşnice nu trebuie să ne facă să dăm impresia că, solicitând toleranţă din partea ambelor părţi implicate în conflictul actual, credem că aceia care au comis această lovitură de stat din Honduras şi guvernul constituţional au aceeaşi vină. În acest caz, violenţa insurgenţilor care susţin întoarcerea preşedintelui Zelaya este legitimă, iar cea a puciştilor este ilegală.
Implicarea personală a şefilor de stat sau de guvern din America Centrală şi de Sud, pentru a asigura întoarcerea necondiţionată la putere a preşedintelui constituţional, Manuel Zelaya, arată că întregul continent doreşte încetarea definitivă a perioadei acestor lovituri de stat şi a dictaturilor.
În urma deciziilor unanime ale ONU şi ale tuturor organizaţiilor de cooperare regională, Europa trebuie să joace un rol în această luptă, pentru că este vorba despre o luptă, nu despre un acord. Este vorba despre o luptă istorică. Europa trebuie să înceteze orice relaţie politică sau comercială şi orice negociere cu regimul scizionist, până în momentul întoarcerii necondiţionate şi nenegociabile la putere a preşedintelui Zelaya, pentru că, atunci când este vorba de democraţie, nu trebuie să existe nicio negociere. De asemenea, Europa trebuie să solicite administraţiei Obama şi Statelor Unite să înceteze relaţiile comerciale şi militare cu acest regim scizionist. Acesta este preţul la care vom arăta că ne ridicăm la înălţimea principiilor pe care susţinem atât de frecvent că le respectăm, pentru a le putea critica pe ale celorlalţi.
Bogusław Sonik
(PL) Domnule preşedinte, situaţia din Honduras impune ca Uniunea Europeană să ia măsuri specifice şi hotărâte, care să conducă la stabilizare, să reinstaureze ordinea constituţională şi să prevină agravarea conflictului dintre susţinătorii şi opozanţii preşedintelui demis Zelaya. Prin urmare, susţin iniţiativa propusă de dl Salafranca, aceea de a spune cât mai curând posibil că se poate trimite în Honduras o misiune avizată favorabil de Parlamentul European.
Părţile combatante trebuie conduse cât mai curând posibil spre începerea negocierilor, ceea ce va permite ajungerea la un acord care să-i ofere preşedintelui Zelaya posibilitatea să revină în funcţie până la finalul mandatului, însă fără a putea modifica constituţia pentru a putea fi reales. O soluţie precum aceasta ar da speranţe de stabilizare a situaţiei, deşi este posibil ca ea să nu fie acceptată de ambele...-
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Nikolaos Chountis
(EL) Domnule preşedinte, consider că Parlamentul European şi Uniunea Europeană trebuie să facă modificările necesare astfel încât lovitura de stat din Honduras să dureze cât mai puţin posibil, preşedintele Zelaya să revină în ţara sa şi să se încheie într-un final şirul loviturilor militare din America Latină şi Centrală.
Trebuie să avem în vedere progresul enorm şi schimbările democratice prin care au trecut în ultimii ani o serie de ţări, modificări care consolidează libertăţile constituţionale şi democratice, care apără conceptul şi esenţa politicii în faţa poziţiei necontrolate a pieţei ce încearcă s-o elimine şi care depăşesc vechile graniţe ale neocolonialismului. Din acest motiv, cred că trebuie ca Europa să-şi asume responsabilitatea de a lua măsuri pacifiste la nivel internaţional şi de a restabili legăturile democratice şi de solidaritate cu popoarele şi ţările aflate de cealaltă parte a Atlanticului.
Carl Bildt
le în exerciţiu al Consiliului. - Domnule preşedinte, cred că toţi cei care au vorbit s-au exprimat foarte deschis în favoarea apărării democraţiei şi ordinii constituţionale în întreaga Americă Latină. Aceasta reprezintă, desigur, o condamnare a evenimentelor care au avut loc. Indiferent de împrejurări, nu putem trimite armata să aresteze preşedintele ales al unei ţări şi nu-l putem trimite în străinătate. Indiferent de împrejurări, trebuie să fim foarte clari în această privinţă; poziţia noastră este foarte clară.
Pentru a rezolva situaţia, trebuie să ajungem la un anumit compromis, la un anumit acord. Având în vedere observaţiile domnului Salafranca şi ale celorlalţi colegi, toată lumea este de acord că preşedintele Arias este, probabil, persoana cea mai potrivită pentru a realiza acest compromis. Probabil că acesta va trebui să aloce o perioadă de timp negocierilor cu reprezentanţii ambelor părţi, însă cred că este important faptul că se bucură de sprijinul nostru, precum şi de sprijinul altor state americane, în eforturile sale deosebite depuse.
În ceea ce priveşte soluţia care va fi adoptată, aceasta trebuie decisă de dumnealui şi aprobată de cei implicaţi. Desigur, plecând de la ceea ce am afirmat iniţial, dorim reinstaurarea ordinii constituţionale. Întoarcerea preşedintelui Zelaya este o necesitate din punctul de vedere al reinstaurării ordinii constituţionale. Probabil nu este suficientă şi, mai mult ca sigur, vor exista şi alte elemente care să conducă la o reinstaurare deplină a ordinii constituţionale.
Ceea ce solicităm, deci, prin reinstaurarea şi reîntoarcerea preşedintelui Zelaya este un element necesar, dar, mai mult ca sigur, insuficient pentru reinstaurarea ordinii constituţionale, care este vitală pentru relaţia noastră cu Hondurasul, pentru dezvoltarea acestui stat şi pentru credibilitatea ordinii constituţionale şi a democraţiei în această regiune.
Preşedintele
Dezbaterea este închisă.
