Lista ţărilor terţe ai căror resortisanţi trebuie să deţină viză sau care sunt exoneraţi de această obligaţie (dezbatere) 
Preşedinta
Următorul punct este raportul elaborat de Tanja Fajon în numele Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, referitor la propunerea de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei ţărilor terţe ai căror resortisanţi trebuie să deţină viză pentru trecerea frontierelor externe şi a listei ţărilor terţe ai căror resortisanţi sunt exoneraţi de această obligaţie - C7-0112/2009 -.
Tanja Fajon
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, dle Barrot şi toţi cei prezenţi azi aici, Parlamentul European susţine cu tărie eliminarea regimului vizelor pentru toate ţările din Balcanii de Vest. Aceasta este ideea principală care ne-a ghidat şi în timpul elaborării acestui raport. Aş dori să îi felicit în special pe raportorii alternativi şi deputaţii europeni, fără ajutorul cărora nu aş fi putut obţine acest rezultat. De asemenea, doresc să-i mulţumesc Consiliului şi Comisiei pentru eforturile lor de colaborare care vor constitui piatra de temelie a viitoarei cooperări în acest domeniu, mai ales odată cu ratificarea Tratatului de la Lisabona, ceea ce va permite Parlamentului să adopte toate măsurile necesare prin procedura de codecizie.
Cetăţenii din Balcanii de Vest au fost izolaţi mult prea mult timp din cauza regimului de vize. În ceea ce priveşte dreptul de a călători fără vize, au mai puţine drepturi azi decât aveau pe timpul fostei Iugoslavii. Ceea ce ştiu tinerii din ţările din Balcanii de Vest despre Europa sau America, le-au aflat de pe internet sau de la televizor. Pentru că sunt din Slovenia, îmi amintesc că preşedinţia slovenă a fost cea care a iniţiat procesul liberalizării regimului de vize la începutul lui 2008, după cinci ani de la semnarea Agendei de la Salonic, care garantează o perspectivă europeană clară pentru populaţia din Balcanii de Vest.
Salut încântată propunerea Comisiei de eliminare a obligativităţii vizelor pentru Macedonia, Serbia şi Muntenegru şi salut cu deosebit entuziasm iniţiativa Sloveniei, care s-a bucurat de un sprijin puternic din partea statelor membre şi care le permite cetăţenilor din aceste ţări să călătorească fără vize în ţările din spaţiul Schenghen de la 19 decembrie. Alegerea datei de 1 ianuarie 2010 ar fi creat dificultăţi de ordin logistic, deoarece în perioada vacanţei de Crăciun şi Anul Nou, mulţi cetăţeni din aceste ţări doresc să călătorească pentru a-şi vizita cunoştinţele care trăiesc în statele membre.
Eliminarea vizelor va contribui decisiv la procesul de cooperare regională şi la depăşirea diviziunilor etnice şi va ajuta, de asemenea, la construcţia unor punţi culturale, sociale, economice şi politice.
Doamnelor şi domnilor, eliminarea vizelor pentru cele trei ţări menţionate anterior este un pas major în direcţia bună. Cu toate acestea, aş sublinia faptul că în ceea ce priveşte ţările care nu sunt incluse în proiectul de eliminare a vizelor, acestora trebuie să li se permită integrarea în acest program cât mai repede posibil sau, mai curând, în momentul în care sunt pregătite. Vorbesc, desigur, despre Bosnia şi Herţegovina şi Albania. Nu putem permite ca aceste ţări să se izoleze şi mai tare într-un moment în care ţările lor vecine se bucură de posibilitatea de a călători fără restricţii în Uniunea Europeană.
Desigur, aceste ţări trebuie să fie pregătite pentru eliminarea vizelor şi prin asta nu sugerez că ar trebui să coborâm nivelul criteriilor noastre. Dorim însă să transmitem un mesaj clar cetăţenilor din Bosnia şi Herţegovina şi Albania: Vă aşteptăm; trebuie să solicitaţi guvernelor voastre să-şi îndeplinească partea lor de obligaţii. La rândul nostru, vom face tot ce ne stă în putinţă pentru a ne asigura că nu vor exista întârzieri în ceea ce priveşte luarea deciziilor din partea Uniunii Europene Pot afirma că această abordare s-a bucurat de sprijinul larg al două comisii, Comisia pentru afaceri externe şi Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, din care fac parte şi eu.
Aş adăuga, de asemenea, că după votul de mâine voi cere cuvântul pentru a face o declaraţie politică specială, o declaraţie comună a Parlamentului şi a Consiliului, care sprijină cu convingere eliminarea obligativităţii vizelor pentru toate ţările din Balcanii de Vest. În această declaraţie, pe care o vom vota mâine separat, atât Consiliul, cât şi Parlamentul vor saluta data de 19 decembrie, când va fi eliminată obligativitatea vizelor pentru Macedonia, Serbia şi Muntenegru şi vom invita Comisia să elaboreze în cel mai scurt timp o propunere care să vizeze eliminarea obligativităţii vizelor pentru Bosnia şi Herţegovina şi Albania de îndată ce aceste ţări vor fi îndeplinit criteriile relevante. Noi, pe de altă parte, ne angajăm să abordăm această problemă printr-o procedură accelerată. Aş vrea să stabilim o dată clară pentru eliminarea obligativităţii vizelor pentru Bosnia şi Herţegovina şi Albania, deşi sunt conştientă de faptul că procedurile necesare sunt foarte complexe. Sper însă că vara lui 2010 se va dovedi o dată realistă pentru eliminarea obligativităţii vizelor pentru aceste două ţări.
Şi ca să închei. Nu trebuie să uităm nici de Kosovo dacă nu dorim să devină o gaură neagră pe harta...
(Preşedinta a întrerupt-o pe vorbitoare)
Daţi-mi voie să închei: Uniunea Europeană are responsabilitatea politică de a finaliza procesul de liberalizare a vizelor şi mâine mă aştept la sprijinul larg al Parlamentului în această privinţă.
Anna Maria Corazza Bildt
Dnă preşedintă, este regretabil că Preşedinţia suedeză nu a putut fi reprezentată de un ministru în această seară, aşa cum şi-ar fi dorit.
Înţeleg că preşedinţia Consiliului nu a fost invitată şi i s-a comunicat ca nu este necesară prezenţa sa aici. Aş dori să-i amintesc acestui Parlament că Preşedinţia suedeză a condus şi sprijinit de la bun început procesul liberalizării vizelor pentru Balcanii de Vest.
Ştiu că raportoarea, colega mea, Tanja Fajon, este de acord cu mine că ar trebui să găsim ocazia pentru a-i mulţumi preşedinţiei Consiliului, deoarece îi datorăm declaraţia comună a Parlamentului şi a Consiliului, sprijinită de Comisie, declaraţie unică în istoria acestei instituţii.
Poate nu aici şi acum, dar aş vrea totuşi o explicaţie a motivului din care preşedinţia Consiliului nu a putut asista şi aş vrea să se înregistreze faptul că ministrul nu a putut fi prezent aici pentru că nu a fost invitat.
Preşedinta
Am fost informată că preşedinţia Consiliului a fost invitată, dar că nu a putut fi prezentă aici din cauza unor probleme de programare. Voi analiza însă chestiunea.
Jacques Barrot
Dnă preşedintă, doresc să răspund la întrebarea adresată de dna Corazza Bildt şi să spun că, într-adevăr, Preşedinţia suedeză s-a implicat foarte activ în acest proces care ne permite, după cum a explicat foarte bine dna Fajon, să oferim câtorva cetăţeni din statele membre în cauză, şi mai ales tinerilor, posibilitatea de a se angaja şi de a interacţiona mai mult cu această Europă cu care sunt mai curând nefamiliarizaţi uneori.
Este adevărat că în contextul relaţiilor noastre cu ţările din Balcanii de Vest, această propunere reprezintă o etapă istorică în evoluţia politicii europene privind vizele pentru şederi de scurtă durată În plus, Comisia salută adoptarea acestei propuneri legislative atât de către Parlamentul European, cât şi de Consiliu. Cu toţii suntem conştienţi de impactul politic major al acesteia şi de natura sensibilă a chestiunii care îi afectează pe toţi cetăţenii ţărilor în cauză.
Înţeleg poziţia Parlamentului. În acest context, aş dori să confirm angajamentul ferm al Comisiei de a monitoriza îndeaproape îndeplinirea de către toate ţările în cauză a tuturor criteriilor stabilite în foaia de drum. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a făcut deja obiectul unei evaluări pozitive; prin urmare, dialogul cu această ţară a fost încheiat. În octombrie, Serbia şi Muntenegru au găzduit misiunile conduse de Comisie în asociere cu experţi din statele membre, misiuni care au confirmat că au fost îndeplinite corespunzător toate criteriile foii de drum respective.
Vom utiliza aceeaşi metodă pentru Albania şi Bosnia şi Herţegovina. În ciuda progreselor semnificative înregistrate în ultimele luni, Bosnia şi Albania nu au reuşit încă să realizeze reformele necesare cerute în foaia de drum pentru a justifica exonerarea de la obligativitatea vizelor. Dar, aşa cum aţi spus deja, dnă Fajon, pentru ei este foarte încurajator să audă că vecinii lor sunt deja exoneraţi de obligativitatea vizelor şi pot confirma că voi face tot ce îmi stă în putinţă pentru a mă asigura că Albania şi Bosnia şi Herţegovina pot obţine exonerarea cât mai repede posibil, aşa cum vă doriţi.
Invit Parlamentul care, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, va fi colegislator în domeniul vizelor, să sprijine metoda structurată care constă în dialoguri privind eliminarea vizelor, metodă folosită de Comisie, deoarece o altfel de abordare ar crea confuzii fără a schimba însă într-adevăr regimul vizelor. Ar crea false speranţe şi ar risca să încetinească eforturile depuse de ţările în cauză de a pune în aplicare reformele cerute în foile de drum.
În această etapă menţinem Albania şi Bosnia şi Herţegovina în anexa I la regulament, reafirmând în acelaşi timp angajamentul Uniunii Europene de a ajuta aceste două ţări să îndeplinească criteriile prevăzute în foile lor de drum şi să obţină astfel exonerarea de la obligativitatea vizelor, în conformitate cu procedura în vigoare.
Dnă Fajon, în acest context, Comisia sprijină textul declaraţiei politice comune care confirmă acest angajament ferm al Uniunii de a pune în aplicare cât mai repede posibil a doua fază a procesului de liberalizare a vizelor pentru cetăţenii din Albania şi Bosnia.
Dnă preşedintă, atât am avut de spus. Cred că aceasta este o chestiune foarte importantă, care le arată statelor din Balcani că Europa este atentă la aşteptările şi dorinţele lor.
Sarah Ludford
raportoare pentru aviz a Comisiei pentru afaceri externe. - Dnă preşedintă, angajamentul susţinut de raportul Fajon şi sprijinit de declaraţia propusă de Consiliu şi Parlament este vizionară. Înseamnă acordarea dreptului de a călători fără viză tuturor locuitorilor din Balcanii de Vest. Aceasta nu este doar o mişcare generoasă şi altruistă. Este şi o mişcare pragmatică şi subtilă, pentru că va promova şi avansa securitatea în cel mai larg sens al cuvântului. Persoanele libere şi care sunt libere să călătorească tind să opteze pentru soluţii paşnice şi să cadă mai puţin victime naţionalismului introvertit care reprezintă o ameninţare la adresa securităţii.
Cine poate rămâne indiferent la imaginile de pe ecranele din afara acestei camere şi la toate celebrările care au marcat în această săptămână 20 de ani de la căderea zidului Berlinului? Deşi aceste obstacole nu pot fi comparate cu Zidul, ele reprezintă totuşi o barieră în calea comunicării libere şi a orizonturilor mai largi care promovează înţelegerea şi toleranţa. Insistenţa noastră asupra unei abordări cuprinzătoare ar trebui să includă un rezultat corect până la a 15-a aniversare a Acordului de la Dayton.
Aş dori să-i mulţumesc şi să o felicit pe raportoare, dna Fajon, pentru eforturile depuse şi pentru modul în care a inclus fiecare nuanţă în toate meandrele deliberărilor ei din ultimele două luni.
Doresc, de asemenea, să-i mulţumesc Consiliului şi în special Preşedinţiei sudeze pentru eforturile pe care le-au depus pentru a ne ajuta să obţinem acordul privind declaraţia, care confirmă scopul cert al liberalizării vizelor pentru toţi cetăţenii Balcanilor de Vest cât mai curând posibil - şi sperăm că acest lucru se va întâmpla în decursul lui 2010, pentru că absenţa unor date ţintă rezonabile stabilite în comun pentru eliminarea vizelor de călătorie fragmentează şi creează instabilitate.
În raportul Fajon ne-am luat, de asemenea, angajamentul de a elabora o foaie de drum pentru facilitarea obţinerii vizelor şi liberalizarea acestora pentru Kosovo, similare celor stabilitate pentru celelalte ţări din Balcanii de Vest.
Doresc, de asemenea, să-mi exprim speranţa că şi guvernul Regatului Unit va urma în curând acelaşi drum - Regatul Unit nefiind inclus în prezenta decizie a zonei Schengen a UE, bineînţeles pentru că nu este membru. Mereu simt o oarecare schizofrenie când lucrez cu probleme legate de proiectele Schengen, pentru că sunt deputat european britanic, dar în mod evident va fi un lucru benefic atât pentru Uniunea Europeană, cât şi pentru Balcanii de Vest, dacă Regatul Unit va urma exemplul cât mai repede posibil.
Doresc să închei prin a-i mulţumi raportoarei, dna Fajon.
Anna Maria Corazza Bildt
în numele Grupului PPE. - Dnă preşedintă, Grupul PPE se angajează să accelereze procesul de liberalizare a vizelor pentru toate ţările din Balcanii de Vest până în iulie 2010. Salutăm şi sprijinim propunerea de liberalizare a vizelor pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru şi Serbia anul acesta, înainte de Crăciun.
Înţelegem pledoaria cetăţenilor din Bosnia şi Herţegovina şi Albania - o generaţie tânără care a fost închisă şi exclusă şi se simte întemniţată. Lor le spunem: "Suntem de partea voastră; când veţi fi pregătiţi suntem şi noi pregătiţi”. Este regretabil că au rămas în urmă din cauza startului lent al autorităţilor din Albania şi Bosnia şi Herţegovina. Acestora le revine responsabilitatea pentru orice întârziere. Îi îndemnăm să îndeplinească obiectivele de referinţă cât mai curând posibil. Ştim că se bucură de ajutorul Comisiei în acest proces.
Din nefericire, trebuie să spun că m-a întristat să constat că Grupul PPE a avut nevoie de trei luni de negocieri pentru a convinge stânga din acest Parlament să acţioneze în conformitate cu tratatele. Chiar este atât de complicat? În cele din urmă a înţeles şi stânga că Parlamentul European nu este deasupra legii.
Cu tot respectul pentru distinşii mei colegi, trebuie să denunţ o atitudine neconstructivă. Nu există scurtături. Nu există abracadabra. Nu suntem aici ca sa înscriem puncte. Suntem aici pentru a obţine rezultate pentru cetăţenii din Balcani. Ca să fiu clară, niciun statut provizoriu combinat nu accelerează procesul şi nu pune presiune asupra Comisiei sau Consiliului. Şi în niciun caz nu transmite un mesaj politic puternic.
Doresc să închei prin a spune că timp de un an şi jumătate am trăit experienţa asediului oraşului Sarajevo şi a bombardamentelor. Prietenilor mei de acolo le transmit că sunt angajată.
(Preşedinta a întrerupt-o pe vorbitoare)
Claude Moraes
în numele Grupului S&D. - Dnă preşedintă, până în 2008 şi până la Preşedinţia slovenă nu au fost înregistrate progrese suficiente în ceea ce comisarul a numit pe bună dreptate o mişcare istorică în direcţia liberalizării vizelor pentru Balcanii de Vest.
După cum a spus foarte bine dna Ludford, există consideraţii de ordin practic foarte întemeiate care explică de ce acest lucru este important pentru noi şi de ce nu este doar o măsură reactivă. Aşadar, în numele Grupului Socialist şi Democrat, doresc să-i mulţumesc raportoarei, dnei Fajon, pentru munca atentă şi minuţioasă pe care a întreprins-o pentru a îndrepta Uniunea Europeană către acest obiectiv final care constă în eliminarea regimului vizelor pentru toate ţările din Balcanii de Vest. Acest lucru a devenit posibil cu ajutorul raportorilor alternativi, al Comisiei şi al Consiliului, ceea ce merită toate laudele.
Dacă este clar că mulţi consideră că liberalizarea vizelor aduce beneficii majore pentru ambele părţi, la fel de adevărat este că întreaga instituţie trebuie să-şi pună problema foii de drum şi a faptului să trebuie să ne asigurăm că toate ţările respective realizează reforme fundamentale pentru a câştiga încredere în vederea unui regim de liberalizare a vizelor cu adevărat decent.
Sarcina raportoarei noastre a fost să realizeze un progres uriaş în procesul de liberalizare a vizelor şi să obţină în acelaşi timp susţinerea acestei instituţii. A realizat acest lucru sub forma declaraţiei pe care a negociat-o cu Consiliul. Declaraţia vizează liberalizarea vizelor pentru Macedonia, Serbia şi Muntenegru, o accelerare a regimului de liberalizare pentru Albania şi Bosnia ş Herţegovina şi un compromis sensibil asupra problemei Kosovo.
Din toate aceste motive, grupul meu sprijină raportul şi speră că acesta se va bucura de susţinerea largă a acestei instituţii.
Ulrike Lunacek
Dnă preşedintă, în primul rând aş dori să mă alătur antevorbitorului meu, mulţumindu-le sincer ambelor raportoare, dnei Fajon şi dnei Ludford, în numele Comisiei pentru afaceri externe şi al Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne şi, de asemenea, raportorilor alternativi. Am reuşit să prezentăm o propunere care cere Comisiei şi Consiliului să elaboreze un pachet complet pentru toate ţările din Balcanii de Vest, fără a exclude pe nimeni. Sper - şi mă adresez dlui Barrot în această privinţă - că puteţi convinge Consiliul că obiectivul liberalizării vizelor trebuie să se aplice şi în cazul Kosovo, astfel încât dialogul să înceapă acum, iar liberalizarea vizelor să fie realizată şi pentru Bosnia şi Albania nu mai târziu de jumătatea anului viitor. Aş prefera să se întâmple şi mai devreme.
Aş dori să clarific un lucru. Aceasta ţine, desigur, de implementare, dar am auzit că în Serbia nu se implementase încă totul. Aş vrea să ştiu ce părere aveţi în această privinţă. Este important să se implementeze totul. Doresc să le mulţumesc tuturor celor implicaţi şi sper că toţi oamenii...
(Preşedinta a întrerupt-o pe vorbitoare)
Doris Pack
(DE) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în urmă cu douăzeci de ani, concetăţenii mei din Germania de Est au obţinut libertatea de a călători. Câţiva ani mai târziu, Slobodan Milošević a periclitat în mod arbitrar libertatea de a călători, pentru ca apoi să le ia această libertate serbilor şi tuturor celorlalte ţări din regiune. De câte ori, începând cu anul 2000, ne-am exprimat în această instituţie prin declaraţii şi dezbateri publice dorinţa de a vedea că ţările din sud-estul Europei se bucură de libertatea de a călători fără viză. Ştim că UE nu poate realiza acest lucru singură, deoarece este necesar acordul guvernelor naţionale. Trebuie să învingem temerile populaţiei noastre. Criminalii sunt peste tot - ei nu au nevoie de viză! Ei trec graniţele fără vize. Prin urmare, nu trebuie să ne facem griji din această cauză.
Aici este vorba despre generaţia tânără care, nemaiavând nevoie de viză pentru a călători, se poate deplasa în sfârşit unde doreşte. De aceea suntem fericiţi că cetăţenii din Macedonia, Muntenegru şi Serbia vor putea călători liberi din nou. E minunat! Bucuria este însă umbrită de un strop de amărăciune, deoarece Albania, Bosnia şi Herţegovina şi Kosovo nu li s-au putut alătura, dar aşteptăm ca în decembrie Comisia să recunoască progresul uriaş făcut de Albania şi să observe că şi Bosnia şi Herţegovina a realizat o serie de ameliorări. Din nefericire, în Bosnia şi Herţegovina există politicieni care se preocupă mai puţin de interesele cetăţenilor lor, ştiind că ei au, bineînţeles, dreptul de a călători fără viză. Prin urmare, consider că trebuie să ne asigurăm că acest lucru va fi posibil până la vara viitoare. Sper că dl Barrot ne va ajuta în acest sens. Nu trebuie însă să uităm de Kosovo. Kosovo nu trebuie să fie ultima pată neagră. Suntem obligaţi să ajutăm Kosovo să îndeplinească obiectivele de referinţă. Această ţară nu va reuşi singură. Posibilitatea de a călători fără viză este un act profund uman. Mă bucur că am putut să contribuim cu toţii la înfăptuirea acestuia. Vă mulţumesc pentru această posibilitate, dle Barrot.
Kinga Göncz
(HU) Europa şi Uniunea Europeană a pornit ca un proiect de pace şi se bucură acum de cea mai lungă perioadă de pace din istorie. Prin urmare, din această perspectivă suntem conştienţi că integrarea este un instrument foarte puternic. Acum trebuie să îl folosim pentru a aborda problema Balcanilor de Vest.
Balcanii de Vest au trecut nu demult printr-un război foarte traumatizant, care a provocat suferinţe profunde unui imens număr de persoane. Pentru a depăşi acest eveniment trebuie să înregistrăm progrese în procesul de integrare europeană. Călătoriile fără viză reprezintă un pas important în această direcţie. Mai multe persoane au menţionat posibilitatea pe care le-ar oferi-o tinerilor de a stabili contacte şi a trăi experienţe directe, precum şi posibilitatea ca forţele democratice să îşi consolideze puterea. Nu este vorba doar despre a transmite un mesaj de încredere şi despre posibilitatea de călători fără viză. Din perspectiva securităţii şi economiei, Europa poate profita, de asemenea, de apropierea Balcanilor de Vest de Uniunea Europeană. Cu toate acestea, este important să nu creăm noi diviziuni în regiune, ci să ne asigurăm că fiecare ţară poate participa la proiectul de călătorie fără vize cât mai curând posibil.
Emine Bozkurt
(NL) Mâine, Parlamentul European va vota asupra eliminării obligativităţii vizelor pe termen scurt pentru ţările balcanice. Nu toate ţările pentru care a fost trasată o foaie de drum sunt eligibile pentru exonerare la 1 ianuarie.
Din nefericire, în Bosnia şi Herţegovina propunerea Comisiei a permis disparităţi între diferitele segmente ale populaţiei: cei care pot beneficia de călătoria fără vize în Europa cu paşapoarte croate sau sârbe şi cei - musulmanii bosniaci - care nu posedă un astfel de paşaport. Aceasta este o diferenţiere jenantă având în vedere istoria recentă a ţării.
Depinde de Parlamentul European să transmită mâine un semnal Albaniei şi Bosniei şi Herţegovinei. Criteriile nu sunt negociabile şi aceste cerinţe trebuie respectate pentru a putea fi exonerate de obligativitatea vizei. Cu toate acestea, odată ce criteriile de referinţă au fost îndeplinite, exonerarea trebuie acordată în cel mai scurt termen.
Am văzut că au fost depuse multe eforturi pentru a realiza obiectivele de referinţă şi solicităm Comisei să sprijine Bosnia şi Herţegovina şi Albania pentru a îndeplini cât mai repede posibil toate cerinţele.
Zoran Thaler
(SL) Pentru toţi cetăţenii din Balcanii de Vest, eliminarea obligativităţii vizelor de călătorie în Uniunea Europeană nu are doar o dimensiune tehnică, ci şi o încărcătură şi semnificaţie politică excepţională. Astăzi comemorăm în Parlament 20 de ani de la căderea Zidului Berlinului şi a socialismului ajuns la apogeu. Însă de Crăciun şi de Anul Nou, Skopje, Podgorica şi Belgrad vor sărbători în sfârşit căderea unui zid al vizelor care i-a separat de noi, cei din Uniunea Europeană, timp de aproape 12 ani.
Timp de aproape 20 de ani, majorităţii populaţiei din Fosta Iugoslavie i s-a refuzat posibilitatea de a călători liber în Europa, drept pe care îl avuseseră înainte, când erau încă cetăţeni ai federaţiei socialiste prăbuşite. Începem să observăm consecinţele urâte ale unei astfel de izolări, care a durat o generaţie întreagă şi a venit vremea să îi punem capăt.
Însă macedonenilor, muntenegrenilor şi sârbilor trebuie să li se alăture bosniacii, albanezii şi kosovarii cât mai repede posibil în 2010. Doar astfel noile generaţii ale acelor ţări vor putea vedea şi experimenta lumea de afară, vor putea stabili contacte cu alţi europeni, vor putea contribui la dezvoltarea valorilor europene acasă la ei şi îşi vor putea pregăti ţările pentru apartenenţa deplină la povestea noastră europeană comună - Uniunea Europeană.
În calitate de raportor al Parlamentului pentru Macedonia, în ultimele zile am primit un număr mare de telefoane de la cetăţeni din diferite ţări balcanice. Vreau să îi asigur, menţionând tare şi răspicat că dreptul de a călători fără vize în UE nu este un substitut al integrării lor în UE. Dreptul lor de a călători liber în UE este un pas către apartenenţa în toată regula la UE.
Kinga Gál
(HU) Doresc să salut acest raport şi să felicit raportoarele şi raportorii alternativi. Doresc, de asemenea, să spun că din punctul meu de vedere, la această a 20-a aniversare a căderii Zidului Berlinului, garantarea dreptului de a trece frontiera pentru ţările din Balcanii de Vest face parte din seria evenimentelor care au început în urmă cu 20 de ani, reprezentând căderea unui alt zid.
De aceea trebuie salutată această propunere. Cu toate acestea, nu trebuie să uităm că acordarea dreptului de a călători fără viză nu este doar o chestiune tehnică, ci şi una evident politică. De aici importanţa ei. Sprijin, de asemenea, acceptarea Declaraţiei comune deoarece demonstrează că instituţiile europene au înţeles această responsabilitate. Această responsabilitate înseamnă în acelaşi timp şi acţiune. În primul rând, înseamnă că statele în cauză care nu au reuşit să îndeplinească condiţiile pentru eliminarea vizelor de călătorie trebuie să acţioneze pentru a face acest lucru cât mai repede posibil, fără a mai vorbi de acţiunea din partea Comisiei Europene, fără al cărei ajutor acest proces ar stagna.
Axel Voss
(DE) Dnă preşedintă, consider că ne aflăm pe drumul cel bun în ceea ce priveşte statele balcanice. Am realizat o apropiere prin eliminarea vizelor, ceea ce ne va ajuta să creăm stabilitate, deşi reprezintă şi o dovadă a aprecierii noastre a eforturilor pe care le-au făcut. Cu toate acestea, consider că este bine să menţinem o serie clară de norme şi cerinţele necesare realizării acestora. În acest sens, doresc să-i mulţumesc mai ales dnei Corazza Bildt pentru eforturile pe care le-a depus.
După părerea mea, orice altceva ar reprezenta o decizie tipică luată la Bruxelles, prin care s-ar abandona un sistem clar şi nu s-ar tratat cu sinceritate cetăţenii din statele balcanice, la fel cum nu sunt trataţi cu sinceritate cetăţenii noştri. Semnalele politice nu trebuie introduse în notele de subsol sau anexele la o directivă sau un regulament european: ele trebuie formulate adecvat.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Dnă preşedintă, mă bucur că cetăţenii din ţările din Balcanii de Vest vor putea circula liber în Uniunea Europeană. Acest lucru va facilita contactele interpersonale, va amplifica oportunităţile de afaceri şi va crea condiţii pentru ca rezidenţii din regiune să cunoască mai bine Uniunea Europeană.
Nu putem permite ca vecinii noştri din est să fie izolaţi. Nu le putem refuza posibilităţile pe care le oferim altor ţări europene. Trebuie să stabilim şi pentru ei criterii clare şi un plan de acţiune pentru o liberalizare mai mare a vizelor. Trebuie să avem în vedere faptul că, pentru rezidenţii din aceste ţări, costul unei vize reprezintă o sumă considerabilă şi procedurile de obţinere sunt lungi, ceea ce limitează posibilităţile de a dezvolta diferite forme de cooperare.
Trebuie, de asemenea, să ne amintim că în 2012, campionatul european de fotbal va avea loc în Polonia şi Ucraina, prin urmare, posibilitatea de a circula liber va fi foarte importantă.
Cristian Dan Preda
Vreau să subliniez şi eu importanţa libertăţii circulaţiei ca drept fundamental şi să reafirm faptul că numeroşi cetăţeni din ţările Balcanilor de Vest se vor bucura de acest drept. Salut, evident, această deschidere.
Deplâng însă în acelaşi timp faptul că, în niciun fel, acest raport nu a conţinut până la urmă o referinţă la o ţară aflată în Parteneriatul Estic şi care, cred, trebuia asociat cu Moldova, măcar simbolic. E vorba de o ţară care a cunoscut numeroase progrese în ordinea politică, e vorba de Moldova. Cred că astăzi zidul cel mai puternic pe care îl cunoaştem în Europa se află la graniţa de est, între România şi Moldova, şi cred că acest fapt trebuie deplâns. <BRK>
Jacques Barrot
Dnă preşedintă, doresc să le mulţumesc tuturor vorbitorilor care au susţinut în mare măsură procesul de eliminare a vizelor pentru primele trei state balcanice. Aţi subliniat foarte clar că libertatea de circulaţie este de dorit. După cum a spus dl Moraes, ea este benefică pentru ambele părţi - şi pentru Europa şi pentru statele balcanice.
Pe lângă mulţumirile pe care le adresez tuturor vorbitorilor şi în special raportoarei, dnei Fajon, doresc doar să spun, dnă preşedintă, că, de când au fost deja luate unele decizii în ceea ce priveşte Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru şi Serbia, noi am continuat să oferim asistenţă permanentă Albaniei, pe care am vizitat-o personal, şi Bosniei şi Herţegovinei, tocmai pentru a le ajuta să înregistreze progrese - şi vom continua să facem acest lucru.
Cred că adoptarea foarte rapidă a acestei rezoluţii este un indicator bun al modului în care vom reuşi să ne deplasăm repede către alte state şi în special către Bosnia şi Herţegovina şi Albania fără a uita, bineînţeles, de Kosovo.
Tanja Fajon
raportoare. - Dle preşedinte, le mulţumesc încă o dată tuturor persoanelor care şi-au adus contribuţia, demonstrând astfel că Uniunea Europeană susţine cu tărie liberalizarea vizelor pentru toate ţările din Balcanii de Vest.
Regret că ministrul suedez nu a fost prezent, deoarece am colaborat foarte bine cu dumnealui. Salut angajamentul Comisiei de a depune toate eforturile în vederea accelerării procesului pentru Bosnia-Herţegovina şi Albania şi sper că, odată cu îndeplinirea criteriilor, ambele ţări vor introduce cât se poate de repede regimuri fără vize - poate chiar în vara următoare.
Doresc să menţionez că am implicat pe toată lumea în acest proces şi sunt complet la curent cu ceea ce este prevăzut în tratate. Însă aceasta este o instituţie politică, iar noi ne dăm cu toţii silinţa să practicăm o politică serioasă.
Salut, încă o dată, eliminarea de la 19 decembrie a vizelor pentru Macedonia, Serbia şi Muntenegru şi sper foarte mult ca Bosnia-Herţegovina şi Albania să le poată urma cât mai curând acestora. Vorbim aici despre destinul tinerei generaţii. Avem responsabilitatea de a duce la capăt acest proces de liberalizare a vizelor şi trebuie, de asemenea, să găsim o soluţie pentru toţi cei din Kosovo.
Vă mulţumesc foarte mult pentru cooperare.
Preşedintele
Dezbaterea este închisă.
Votul va avea loc mâine, la orele 11.00.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Kinga Gál
în scris. - (HU) Dle preşedinte, dnă comisar, permiteţi-mi să încep prin a-i felicita pe dl raportor şi pe dl raportor alternativ pentru elaborarea unui compromis acceptabil pe această temă. Subiectul referitor la facilitarea călătoriei fără viză este doar în parte un subiect tehnic. Este o chestiune politică foarte precisă. Călătoria fără viză se bazează pe încredere reciprocă şi pe angajamente reciproce. Din acest motiv susţin şi acceptarea, alături de raport, a Declaraţiei comune, deoarece aceasta indică faptul că instituţiile europene au înţeles această responsabilitate.
Responsabilitatea implică, desigur, acţiune. În primul rând, din partea statelor relevante care nu au reuşit să îndeplinească condiţiile călătoriei fără viză. Acestea trebuie să facă tot ceea ce le stă în putinţă pentru îndeplinirea cât mai rapidă a condiţiilor. Este necesară, în acelaşi timp, şi acţiunea Comisiei Europene, fără al cărei ajutor eficient acest proces doar s-ar lungi, ceea ce nu poate fi în interesul nostru. Bosnia şi Herţegovina, Albania şi Kosovo trebuie, de asemenea, să se implice.
În calitate de deputată maghiară a Parlamentului European, aş dori să menţionez încă o dată că, datorită statutului de călătorie fără viză al Serbiei, maghiarii care locuiesc în Vojvodina, Serbia, au o legătură mai directă cu ţara lor de origine, precum şi cu Europa, desigur. Cetăţenii care trăiesc de ambele părţi ale acestor graniţe, care vorbesc aceeaşi limbă şi cultivă legături familiale şi culturale strânse nu pot să-şi găsească suficiente cuvinte pentru a exprima importanţa posibilităţii de a trece graniţele fără nicio barieră sau viză. Astăzi sărbătorim 20 de ani de la căderea Zidului Berlinului şi de la tăierea sârmei ghimpate. Garantarea trecerii graniţelor în cazul ţărilor din Balcanii de Vest devine parte din seria de evenimente care au început în urmă cu 20 de ani, fiind comparabilă cu prăbuşirea unui nou zid.
