Euroopan globalisaatiorahaston perustaminen (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Roselyne Bachelot-Narquinin laatima työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta - C6-0082/2006 -.
Vladimír Špidla
komission jäsen. (CS) Arvoisa puhemies, kiitän Euroopan parlamenttia ja erityisesti sen jäsentä Bachelot-Narquinia hänen tekemästään sitkeästä työstä Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) käytävän keskustelun edistämiseksi. Käytän tilaisuutta hyväkseni ja kiitän puheenjohtajavaltiota Suomea sen tekemästä kovasta työstä, jotta globalisaatiorahastoa koskeva ehdotus hyväksyttäisiin ensimmäisessä käsittelyssä. Rahaston hyväksymisellä välitetään selkeä poliittinen viesti siitä, että EU luottaa kansalaisiinsa.
Meidän olisi muistettava, miksi rahastoa ollaan perustamassa. Kukaan ei kyseenalaista sitä, että maailmankauppa on edistänyt työmarkkinoitamme ja talouttamme. Joillain aloilla maailmankaupan avautuminen on kuitenkin johtanut talouden rakennemuutoksiin, mikä taas on johtanut merkittäviin työpaikkojen menetyksiin. Pystymme usein ennustamaan muutoksen ja reagoimaan tiettyyn tilanteeseen ottamalla käyttöön Euroopan sosiaalirahaston kaltaisia tukimekanismeja. Joskus ei kuitenkaan pystytä ennustamaan, missä ja milloin työpaikkoja katoaa ja kuinka laajat vaikutukset tällä on. Nyt käytössämme on EGR tällaisissa kriiseissä toimimista varten.
Komissio on alusta lähtien korostanut rahaston merkitystä Euroopan kansalaisille. Rahasto on konkreettinen osoitus Euroopan solidaarisuudesta. Viime vuosina EGR:a on muun muassa käytetty tekstiiliteollisuuden muutosten aiheuttamien vakavien työpaikkojen menetysten korvaamisessa. Kun tekstiili- ja vaatetusalan kiintiöt poistettiin käytöstä vuoden 2004 lopussa Maailman kauppajärjestön WTO:n tekstiili- ja vaatetusalan sopimusten mukaisesti, monia alan eurooppalaisia työntekijöitä uhkasi irtisanominen. Asia kosketti muun muassa Valencian ja Katalonian alueita Espanjassa sekä Tšekin tasavallan lounaisosaa. Myös jalkineteollisuudessa hävisi paljon työpaikkoja, esimerkiksi Ranskassa Pays de la Loiren alueella ja Unkarissa Länsi-Transdanubian alueella. Tässä tapauksessa EGR:n avulla työntekijöitä voitiin auttaa hankkimaan uusi työpaikka, hankkimaan uusia taitoja, pätevöitymään tai tekemään suuri päätös oman yrityksen perustamisesta. Komission ehdotus perustuu neuvoston antamiin ohjeisiin perustaa rahasto, jonka avulla etenkin maailmankaupan suurten rakennemuutosten takia työpaikkansa menettäneille työntekijöille tarjotaan lisätukea. Komission ehdottamissa tukikriteereissä näkyy neuvoston vaatimus, jonka mukaan rahastosta myönnetään tukea selkeiden kriteereiden perusteella, jotka koskevat talouden häiriötilanteen laajuutta sekä sen vaikutuksia paikalliseen, alueelliseen ja kansalliseen talouteen.
Hyväksytyn tekstin tämänhetkisessä versiossa Euroopan parlamentin ja neuvoston kannat ovat täysin yhteneväiset. Neuvosto ja parlamentti kannattivat tukikriteereitä, jotka koskevat tuen myöntämistä suuryrityksille ja toisaalta pienille ja keskisuurille yrityksille. Paljon kannatusta sai myös joustavuutta koskeva tarkistus. Siinä pyritään ottamaan huomioon niiden jäsenvaltioiden pelot, joiden työmarkkinat ovat pienemmät. Sillä on myös tarkoitus kattaa poikkeukselliset tapaukset.
Asetuksella jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus saada tukea rahastosta laajemminkin toimenpiteillä, jotka riippuvat kriisin luonteesta ja yksittäisten valtioiden senhetkisestä tilanteesta.
Kiitän vielä kerran teitä ja etenkin esittelijä Bachelot-Narquinia panoksestanne sen edistämiseksi, että rahasto voisi aloittaa toimintansa vuoden 2007 alussa. Meidän on nyt ryhdyttävä yhdessä töihin, jotta Euroopan kansalaiset voisivat hyötyä kaikista välineistämme ja toimistamme. Olen varma, että kansallisten ja EU:n laajuisten menettelytapojen ja toimien yhdistelmä - joihin kuuluvat Euroopan sosiaalirahasto ja nyt Euroopan globalisaatiorahasto - on kansalaisillemme hyödyksi.
Roselyne Bachelot-Narquin 
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, huomenna äänestämme itse asiassa kolmatta kertaa Euroopan globalisaatiorahastosta. Hankkeen perusta luotiin hyväksymällä vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymiä koskeva Bögen mietintö. Rahastoa koskevan ehdotuksen lisäksi toimielinten välisen sopimuksen 28 artiklassa vahvistetaan seitsemäksi vuodeksi budjetoidut 500 miljoonan euron suuruiset vuosittaiset määrärahat sekä osa talousarviomenettelystä.
Hanke sai toistamiseen hyväksynnän viime maaliskuussa hyväksytyn Jean-Louis Cottignyn valiokunta-aloitteisen, rakenneuudistuksia ja työllisyyttä koskevan mietinnön yhteydessä. Autoalan tuoreimpien tapahtumien takia olemme entistä enemmän varuillamme heikentyneiden tai taantuvien talouden alojen tulevaisuudesta. Haluan tässä keskustelussa välittää ajatukseni ja myötätuntoni Forestissa sijaitsevan Volkswagenin tehtaan sosiaalisen katastrofin koettelemille työntekijöille.
Euroopan parlamentti on siis kahteen otteeseen ilmaissut tukevansa Hampton Courtin huippukokouksen päätelmiä, joissa vahvistettiin komission puheenjohtajan José Manuel Barroson suunnittelemaa rahastohanketta koskeva ehdotus. Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta hyväksyi asetusehdotusta koskevan mietinnön torstaina 26. lokakuuta todella suurella äänten enemmistöllä. Tämä toimi perustana kolmikantaneuvotteluille, joilla on tarkoitus mahdollistaa sopimukseen pääseminen ensimmäisessä käsittelyssä. Arvoisa komission jäsen, kuten totesitte, rahasto voisi tällöin aloittaa toimintansa 1. tammikuuta. Kolmikantaneuvottelut saatiin onnistuneesti päätökseen torstaina 30. marraskuuta minun itseni, parlamentin jäsenten Andersonin ja Lewandowskin suostumuksella sekä tehostettua yhteisyötä hyödyntäneen budjettiasioiden valmistelijan Esko Seppäsen suostumuksella.
Kiitän varjoesittelijöitä heidän rakentavasta hengestään - hyvät Jean Louis Cottigny, Jean Marie Beaupuy ja Elisabeth Schroedter, tämä mietintö on teidän. Kiitän myös ryhmien koordinoijia. Kiitän lisäksi komission ja puheenjohtajavaltion Suomen edustajia.
Kolmikantaneuvotteluja seuraavana päivänä neuvosto hyväksyi sopimuksen pysyvien edustajien komiteassa. Se, päästäänkö globalisaatiorahaston perustamisesta sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä, riippuu nyt siis Euroopan parlamentin jäsenistä, jotka äänestävät huomenna.
Neljä periaatetta ohjasi työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan työtä, ja noudatimme näitä periaatteita koko keskustelun ajan. Ensimmäinen niistä on eurooppalainen lisäarvo. Tarkoituksena ei missään tapauksessa ole korvata jäsenvaltioita teollisuuden alan katastrofien sosiaalisten vaikutusten hoitamisessa. Globalisaatiorahastolla autetaan Euroopan laajuisissa sosiaalisissa katastrofeissa, jotka johtuvat kansainvälisen kaupan rakennemuutoksesta. Euroopan parlamentti onkin pitänyt kiinni erityisesti siitä, että asetuksemme 10 artiklassa säädetään 50 prosentin yhteisrahoitussäännöstä. Tämä tarkoittaa sitä, että Euroopan unioni on kunnianhimoinen, eikä suinkaan sitä, että EU tarjoaisi apuaan kansainvälisissä kysymyksissä. Olemme myös ottaneet joihinkin kysymyksiin mukaan valtioiden rajat ylittävän näkökohdan.
Periaatteenamme on myös vastuullisuus. Euroopan unioni on vastuussa kansainvälisistä kauppaneuvotteluista ja ottaa näin vastuun strategisten päätöstensä mahdollisista seuraamuksista. Meidän on hyväksyttävä globalisaation myönteiset näkökohdat mutta otettava myös huomioon sen mahdolliset kielteiset vaikutukset.
Kolmas periaatteemme on oikeudenmukaisuus - oikeudenmukaisuus ylipäätään, sillä rahasto on suunnattu miehille ja naisille, mutta myös alueellinen oikeudenmukaisuus, koska asia koskee kaikkia jäsenvaltioita ja koska olemme sanoutuneet irti pieniin työmarkkinoihin kohdistuvasta syrjinnästä. Ne ovat tästä lähtien tukikelpoisia suojalausekkeen ja 2 artiklan b alakohdan säännösten soveltamisalan laajentamisen ansiosta.
Neljäs periaate on tehokkuus. Tukikelpoisia toimia koskevassa 3 artiklassa olemme selvästi estäneet passiivisen sosiaalisen suojelun toimenpiteet. Tahdomme aktiivisia toimenpiteitä, joilla työntekijät saadaan takaisin työmarkkinoille. Tämä koskee erityisesti iäkkäämpiä työntekijöitä, joita ei saa tuomita pakolliseen varhaiseläkkeeseen eikä pitkittyneeseen työttömyyteen. EGR:n ohjelmalla on siis paikkansa Lissabonin strategiassa, koska sillä lisätään Euroopan kilpailukykyä. Tehokkuuteen kuuluu myös prosessin valvonta ja arviointi, joita Euroopan parlamentti on kovasti korostanut. Pyrimme EGR:n avulla kehittämään Euroopalle Yhdysvalloissa jo 40 vuotta käytössä olleen Trade Adjustment Actin kaltaisen välineen. Sillä autettiin viime vuonna yli 170 000:tta yhdysvaltalaista työntekijää, joista yli 70 prosenttia löysi pitkäaikaisen työpaikan.
Monet kollegoistani kannattavat ajatusta rahastosta mutta pahoittelevat varojen puuttumista. Ymmärrän heitä. Korostan kuitenkin sitä, että kyseessä on kokeilu, jota täytyy analysoida, sitten hioa ja täydentää. Kokeilusta tulee ensimmäinen vaihe todellisen ja kattavan eurooppalaisen globalisaatiostrategian kehittämisessä. Nythän tällaista strategiaa ei ole, emmekä voi pysytellä enää pitkään ainoana maailman strategisista kaupallisista toimijoista, jolta sellainen puuttuu.
Giulietto Chiesa 
kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon valmistelija. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, globalisaation uhreihin ei kuulu vain kehitysmaita, vaan myös Euroopan valtioita.
Globalisaation merkittävimmät uhrit ovat olleet kansalaiset niissä kehitysmaissa, joissa Maailman kauppajärjestön aikaansaama tullien purkaminen ei ole tuonut käsin kosketeltavaa tulosta. Uhreja on ikävä kyllä myös Euroopassa, jossa monien eurooppalaisten elinolot ovat dramaattisesti huonontuneet. Työpaikkoja joko ei ole, niistä ei saa tarpeeksi palkkaa tai ne eivät enää ole varmoja.
Hyvinvointivaltio ja sosiaaliturva ovat kriisissä. Globalisaatiorahasto on tärkeä, koska sillä välitetään myönteinen viesti, mutta ikävä kyllä viesti on lähinnä vertauskuvallinen. Määrärahat eivät oikeastaan riitä kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseen, ja niiden työntekijöiden määrä, joita pystytään auttamaan - heitä on 35 000-50 000 - on myös lähinnä symbolinen. Voimme siis olettaa, että rahasto hajoaa sinne tänne ja että hakijat, joita on paljon, jäävät nuolemaan näppejään.
Esko Seppänen 
budjettivaliokunnan lausunnon valmistelija. - (FI) Arvoisa puhemies, meitä on erityisesti kiinnostanut budjettivaliokunnassa se, miten tähän rahastoon siirretään varoja, jotka ovat säästyneet muista käyttökohteista. Jos talousarviota laaditaan vuodelle N, neuvosto halusi käyttää säästyneitä varoja siinä järjestyksessä, että ensin globalisaatiorahastoon siirretään käsiteltävää talousarviota edeltävän vuoden N-1 käyttämättömiä marginaaleja ja vasta sen jälkeen sitä edeltäneen vuoden N-2 käyttämättömiä maksusitoumusmäärärahoja. Parlamentti ei kuitenkaan ole voinut hyväksyä tällaista ajallisesti epäloogista järjestystä. Me olemme halunneet ensin käyttää tiedossa olevia talousarvion laatimista edeltävän vuoden N-2 maksusitoumusmäärärahoja ja vasta sen jälkeen vuoden N-1 marginaaleja.
Komissio tuki parlamentin kantaa, josta vahvana osoituksena on talousarviosta vastaavan komission jäsenen Dalia Grybauskaitėn parlamentille lähettämä kirje rahastosiirroista. Neuvosto hyväksyi tämän järjestyksen trilogissa. Kiitän Roselyne Bachelot-Narquinia erinomaisesta yhteistyöstä. Budjettivaliokunta voi siten hyväksyä trilogin tuloksen.
Vladimír Remek 
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (CS) Hyvät kollegat, huolimatta Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) olemassaoloa koskevista erimielisyyksistä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta tuli siihen tulokseen, että rahaston avulla EU voisi osoittaa solidaarisuutensa työntekijöille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa maailmankaupan rakennemuutosten takia. Valiokunnan keskusteluihin ja kompromissiehdotuksiin perustuva komission alkuperäinen ehdotus soveltui mielestäni paremmin jäsenvaltioista suurimman osan tarpeisiin, myös pienempien jäsenvaltioiden, samoin pienten ja keskisuurten yritysten kohtaamiin olosuhteisiin. Tärkeimpänä kriteerinä on mahdollisuus saada rahastosta tukea.
Nyt käsittelemässämme rahaston perustamista koskevassa asiakirjassa ei ikävä kyllä oteta tarpeeksi hyvin huomioon yksimielisesti hyväksyttyjä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan päätelmiä. Rahoitustuen saaminen riippuu esimerkiksi edelleen vähintään tuhannen työntekijän jäämisestä työttömäksi. EGR:n pitäisi tarjota nopeaa apua. Kuten maassani sanotaan, "se, joka antaa nopeimmin, antaa kahdesti". Ei kuitenkaan ole asetettu määräaikaa, johon mennessä komission on tehtävä päätös myöntää tukea rahastosta. Mielestäni on myös huono merkki, että EGR:n käyttö rajataan tilanteisiin, joissa tuotantoa siirretään EU:n ulkopuolelle. Tiedän kyllä, ettei yhteisön lainsäädännön mukaan muita vaihtoehtoja ole. Olen kuitenkin kuullut saman mielipiteen Euroopan parlamentin ja komission neuvotteluissa. Euroopan ammattijärjestöt ovat myös arvostelleet kaksinaismoralismia työttömiin suhtauduttaessa.
Nyt käsittelemämme ehdotus EGR:n perustamiseksi poikkeaa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan hyväksymästä versiosta. Siinä ei myöskään oteta huomioon niitä olosuhteita, joihin pienet jäsenvaltiot tai Euroopan talouden selkärankana toimivat pk-yritykset joutuvat. Siksi en olekaan ainut, jonka on vaikea tukea täysin tätä versiota EGR:stä.
Jamila Madeira 
aluekehitysvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Euroopan globalisaatiorahasto on yritys ratkaista EU:n jäsenvaltioiden sosiaalisia hätätilanteita. Globalisaatioon liittyvien ilmiöiden aiheuttama työttömyyden kirous kuuluu selvästi näihin hätätilanteisiin, ja kun 19 miljoonaa ihmistä on työttömänä, ratkaisuja on keksittävä.
Rahaston varojen on määrä tulla muista budjettikohdista säästyneistä varoista, yhteensä korkeintaan 500 miljoonaa euroa vuodessa. Sillä ei ole omaa budjettikohtaa, eikä varoja voida siirtää seuraavasta vuodesta kuten solidaarisuusrahaston osalta. Tämä on vakava ongelma. Saattaa nimittäin olla, ettemme voi varojen riittämättömyyden takia puuttua tilanteisiin, joissa tukikelpoisuus täyttyy selvästi. Olen yleisesti ottaen tyytyväinen tähän asetukseen. Minun on kuitenkin todettava, että suhtaudun epäilevästi 2 artiklassa säädettyihin tiukkoihin tukikelpoisuusehtoihin. Saimme otettua mukaan joustavuuslausekkeen. Pelkään kuitenkin, ettei se riitä suojelemaan pienempiä maita ja alueita, jotka eivät välttämättä täytä määrällistä ehtoa, mutta joissa globalisaatiolla voi olla todella vakavia seurauksia.
On hyvin tärkeää, että puutumme asiaan välineellä, jolla pyritään säilyttämään Euroopan ytimeen kuuluva eurooppalainen yhteiskuntamalli. Jotta näin tapahtuisi, meidän on käytettävä globalisaatiorahastoa työntekijöidemme ja koko maailman työntekijöiden tukemiseksi tekemällä sosiaalisista kriteereistä esteen tiettyjen tuotteiden maahantuonnille Euroopan unionin alueelle. Tämä on reilumman kaupan edistämisen lisäksi ainut keinomme puolustaa yhteiskuntamalliamme ja olla hyödyksi miljoonille kansalaisille ympäri maailmaa.
Lopuksi totean, että meidän on vastattava näihin globalisaation aiheuttamiin vakaviin taloudellisiin ja sosiaalisiin ongelmiin kiireellisesti ja ennen kuin on liian myöhäistä.
Ria Oomen-Ruijten
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, neuvosto on suuressa viisaudessaan päättänyt perustaa komission puheenjohtajan Barroson ehdotuksesta globalisaatiorahaston, josta tänään keskustelemme. Olisimme myös voineet tehdä muutoksia esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastoon, mutta emme tehneet niin. Myönteistä on mielestäni se, että tällä ehdotuksella tunnustamme, että globalisaatiolla on vaikutuksia. Myönteistä on esimerkiksi se, että globalisaatio on parasta kehitysapua, kun taas negatiiviset vaikutukset näkyvät työmarkkinoillamme. Yritämme nyt lieventää niitä vuosittaisella 500 miljoonan euron summalla, mutta se ei ole tarpeeksi.
Kiitän kuitenkin esittelijää siitä, että hän on tehnyt tekstiin lukemattoman määrän parannuksia viime kuukausien aikana. Kuvailen niitä lyhyesti. Myös pienempien työmarkkinoiden työntekijät voivat nyt hyötyä rahastosta, kun sen varoista 15 prosenttia on varattu tähän tarkoitukseen. Jos tuhannet ihmiset jäävät työttömäksi tulevien yhdeksän kuukauden aikana, he saavat nauttia rahaston eduista, mikä on todella tärkeää pk-yrityksille. On loistavaa, että 50 prosentin osarahoitustoimenpide on poistettu. Pienten ja keskisuurten yritysten määritelmää on laajennettu. Sosiaaliturvaa ei enää passiivisesti tueta, kuten asia oli ilmaistu ehdotuksessa. Sen sijaan rahaston avulla harjoitetaan aktiivista työllisyyspolitiikkaa.
Lopuksi totean, että voimme päättää menoista yhdessä neuvoston kanssa. Kaiken kaikkiaan olen tyytyväinen tehtyihin muutoksiin. Vaikka onnettomuus kohtaisi omaa aluettani, tätä rahastoa voitaisiin käyttää työllisyyden edistämiseen. Kiitän tästä lämpimästi esittelijä Bachelot-Narquiniä, budjettivaliokuntaa ja omaa valiokuntaani eli työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokuntaa.
Jean Louis Cottigny
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Špidla, hyvä esittelijä Bachelot-Narquin, hyvät kollegat, onnittelen aluksi esittelijää Bachelot-Narquinia, en siksi, että niin yleensä tehdään, vaan siksi, että hän on onnistunut jättämään jälkensä mietintöön. Työmme aikana hän pystyi luomaan rakentavan hengen kaikkien valmistelijoiden ja ryhmien kanssa. Tämän vuoksi saamme nyt tarkastella mietintöä ensimmäisessä käsittelyssä, mitä emme vielä vähän aikaa sitten olisi osanneet toivoakaan.
Hyvät kollegat, joidenkin mielestä Eurooppa tarkoittaa vain suuria markkinoita ilman poliittisia tavoitteita, mutta heidän suureksi pettymyksekseen perustetaan Euroopan globalisaatiorahasto. On totta, että synnytystuskat olivat kovat ja että Volkswagenin Forestin tehtaan työntekijöiden tapaus painoi ikävä kyllä vaakakupissa. En voi olla ajattelematta heitä tänä iltana. Tämä on saanut hankkeen vastustajat tajuamaan, miten hyödyllinen ja lisäksi tarpeellinen rahasto on. On aika selvää, ettei Euroopan parlamentin sosialistien ryhmä halunnut hyväksyä mitä tahansa kompromisseja, kun sopimukseen haluttiin päästä ensimmäisessä käsittelyssä. Olemme kuitenkin aidosti tyytyväisiä kolmikantaneuvottelujen tuloksiin.
Olemme erityisen tyytyväisiä rahastoa koskevan asetuksen täydentämiseen, budjettivaliokunnan jäsenten sitkeyden ansiosta saamiimme vakuuksiin ja turvalausekkeiden täytäntöönpanoon. Niiden ansiosta voimme tukea työttömäksi jääneitä työntekijöitä. Olemme lisäksi tyytyväisiä Euroopan yhden luukun palvelun kehittämiseen, koska näin varmistetaan, että kaikilla on yhtäläinen mahdollisuus saada tietoa. Olemme tyytyväisiä todistukseen hankitusta kokemuksesta. Sillä tunnustetaan työntekijät, jotka ovat joutuvat työttömäksi tehtyään vuosikaudet töitä. Olemme tyytyväisiä yhteistyöhankkeiden rahoitukseen, mikroluottojen saamiseen ja 10 artiklan säilyttämisen. Kyseisessä artiklassa säädetään, että Euroopan globalisaatiorahaston osuus rahoitustuesta voi olla enintään 50 prosenttia, minkä ansiosta kyseessä on täysin eurooppalainen rahasto. Mikään sopimus ei tietenkään koskaan ole täydellinen, vaan se on kompromissin tulosta.
Sosialistit ovat pahoillaan esimerkiksi siitä, että Euroopan talousarviosta on nyt budjetoitu tähän rahastoon vain 115,5 miljardia euroa. On sääli, ettei varoja ole myönnetty enempää.
Koska sopimukseen päästään ensimmäisessä käsittelyssä, rahasto voi aloittaa toimintansa 1. tammikuuta. Tämä antaa toivoa siitä, että sosiaalista Eurooppaa aletaan vihdoin rakentaa. On tärkeää ymmärtää, ettei työn epävarmuus ja Euroopan työntekijöiden kilpailuttaminen keskenään voi olla käytäntö. Euroopan on suojeltava työntekijöitä. Vain sosiaalinen Eurooppa voi nyt tuoda kansalaisia lähemmäs toimielimiä.
Rahasto on ensimmäinen askel kohti yhtenäisempää Eurooppaa. Eurooppalaiset odottavat Euroopan edistävän heidän työpaikkojensa ja elinolojensa varmuutta samaan tapaan kuin se on voinut taata rauhan ja vakauden melkein 50 vuoden ajan.
Jean Marie Beaupuy
ALDE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Špidla, hyvät kollegat, kiitos siitä, että olette paikalla. Kiitän erityisesti esittelijää Bachelot-Narquiniä, joka, kuten kollegani Cottigny juuri äsken hyvin totesi, onnistui yhdistämään Euroopan parlamentin eri osapuolten näkökannat. Häneltä ei varmastikaan puutu omia ajatuksia, mutta se, että hän täydensi niitä eri osapuolten ajatuksilla on itse asiassa rikastuttanut keskustelua. Arvoisa komission jäsen Špidla, kiitän teitä siitä, että komissio, joka toimii neuvoston toiveiden mukaisesti, on osallistunut asiaan. Olemme voineet tehdä töitä komission ehdottaman tekstin pohjalta. Huomaan, ettei neuvosto ole tänä iltana kovin hyvin edustettuna. Osallistujien vähäistä määrää kompensoi kuitenkin läsnäolijoiden laatu.
Keskeistä on, että olemme vihoin päässeet sopimukseen. Totean vielä kerran, että jos joku epäilee parlamentin kykyä monipuolistaa komission ehdottamia tekstejä, niin tänä iltana voimme todistaa asian!
En halua palata siihen, minkä esittelijä Bachelot-Narquin jo hyvin tiivisti. Haluan kuitenkin korostaa seikkaa, jota huomenna varmasti hyväksymämme tekstin kaikista myönteisistä puolista on mielestäni erityisen tärkeää korostaa. Aiomme edistää aktiivisuutta globalisaatioon liittyvän kehityksen koettelemien työntekijöiden uudelleenkoulutuksessa ja uudelleentyöllistämisessä silloin, kun työntekijät ovat menettämässä työpaikkansa. Olemme korostaneet monissa keskusteluissamme, että esimerkiksi koulutusohjelmien, yritysten perustamiseen tarjottavan avun ja ammattitaitoa koskevien arviointien ansiosta työntekijät voivat hyötyä tästä rahasta heti löytääkseen uuden työpaikan.
Kiitosten lisäksi minun on kuitenkin varoitettava suuresta vaarasta eli rahastoa koskevan viestinnän aiheuttamista harhakuvista. Jäsen Cottigny, jonka motivaation taustalla on aivan selvästi hyvyys ihmiskuntaa kohtaan ja hänen toiveensa rakentaa sosiaalinen Eurooppa ja niin edelleen, kuvaili äsken hyvin ne kaikki toiveet, jotka meille on esitelty. Kehotan varovaisuuteen: käytössämme on vain 500 miljoonaa euroa, ja vaikka meillä olisi enemmänkin, niin kuuluuko Euroopan unionin ottaa koulutusta tarjoavien tahojen, valtion, alueiden, kunnanvaltuustojen ja monien muiden asiaan liittyvien tahojen rooli?
On myös tärkeää ymmärtää, että tämä järjestelmä on olemassa vain siinä ikävässä tilanteessa, jolloin yritys on tullut tiensä päähän ja sen täytyy hakea konkurssia sekä lopettaa toimintansa. Sama koskee yrityksen hankkijoita ja monia palveluntarjoajia. Brysselissä järjestettiin viime viikolla kaksipäiväinen tilaisuus uudelleenjärjestelyistä. Tilaisuus järjestettiin komission jäsenen Špidlan aloitteesta. Hän toimi myös sen puheenjohtajana. Tässä vaiheessa haluan todeta, että Euroopan unionin tekemä uudelleenjärjestelyjä koskeva työ on todella tärkeää, koska juuri sen ansiosta voimme soveltaa dynaamista lähestymistapaa monien kielteisten vaikutusten ja siten myös tehtaiden sulkemisen estämiseksi.
Arvoisa komission jäsen, olen sitä mieltä, että meidän ja etenkin teidän ja komission ylipäätään olisi välitettävä viesti, että globalisaatiorahaston kautta halutaan tarjota uusia varoja ja että Eurooppa on toisaalta sitoutunut rahaston budjettia käyttäen sopeutumaan Euroopan unionin nykyaikaistamiseen, jotta yleinen taloutemme ja siten myös työntekijämme voisivat hallita paremmin maailman kehitystä. Tällainen viesti meidän on mielestäni annettava, jottei viestintämme olisi liian yksinkertaistettua ja koko Euroopan unionin kannalta haitallista.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, erehdytte, jos luulette minun yhtyvän globalisaatiorahaston ylistäjiin. Rahastoa tarvitaan, kuten muistamme, koska komissio ja neuvosto eivät halunneet ottaa sosiaalista ulottuvuutta mukaan kansainvälisen kaupan politiikkaansa alusta alkaen.
Jollei Euroopan talouspolitiikka kulje käsi kädessä sosiaalisen koheesion kanssa, niin rahasto on lähinnä palosammutin, joka on vaatimattomien, suorastaan olemattomien resurssien varassa. Siihen on kerättävä varoja jos ja kun Euroopan sosiaalisesti epätasapainoinen politiikka epäonnistuu. Euroopan parlamentille ei siten jäänyt muita vaihtoehtoja kuin perustaa rahasto. Olisi kuitenkin ollut parempi, että neuvosto olisi varannut budjettiin enemmän varoja alueiden ja alojen pitkän aikavälin uudelleenjärjestelyyn, nykyaikaistamiseen ja työpaikkojen luomiseen. Esittelijä Bachelot-Narquin ansaitsee siis todellisen kiitoksen siitä, että hän on varmistanut Euroopan parlamentin ja neuvoston vastustuksista huolimatta, että todellisia parannuksia sisältävästä ehdotuksesta voi ensimmäisessä käsittelyssä tulla rahaston oikeusperusta.
On todella hyvä, että hän suostui tarkistuksiimme. Euroopan parlamentti on lopettanut iäkkäämpiin työntekijöihin kohdistuvan syrjinnän ja antanut heille samat mahdollisuudet jatkuvaan työllistymiseen kuin nuoremmilla työntekijöilläkin on. Parlamentin ansiosta tasa-arvokysymysten valtavirtaistamisen periaatteelle on annettu yhtä suuri painoarvo kuin Euroopan sosiaalirahastossa. Mikä tärkeintä, rahastosta voidaan nyt antaa mikrolainoja, joiden ansiosta työntekijät voivat saada tarvitsemansa pääoman, jos he ovat joutumassa työttömäksi ja haluavat työllistää itsensä muiden vaihtoehtojen puuttuessa - ja tämä onkin asian ydin: heillä ei ole muita vaihtoehtoja, sillä Euroopan kauppapolitiikka on ollut vääränlaista alusta alkaen.
Tässäkin kysymyksessä olemme kannattaneet esittelijää, koska hän on tehnyt oman osuutensa rahaston käyttömahdollisuuksien parantamiseksi.
Ilda Figueiredo
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Komission ehdotuksella voidaan vain lievittää sitä vakavaa ongelmaa, jonka globalisaation vaikutukset monissa jäsenvaltioissa aiheuttavat.
Tiedetään, että jo pelkästään monikansallisten yritysten uudelleenjärjestelyjen ja siirtojen takia tuhannet ihmiset jäävät työttömäksi, ja että ne haittaavat kehitystä monissa maissa, joissa ei ole muita työllistymisvaihtoehtoja. Ehdotettu kokonaissumma on selvästi riittämätön, mutta sen lisäksi rajoituksilla estetään käytännössä se, että rahastoa voitaisiin käyttää Portugalin kaltaisissa maissa, joilla on vakavia ongelmia monikansallisten yritysten siirtäessä tehtaitaan muualle.
Estämällä rahaston käytön silloin, kun yritykset tekevät uudelleenjärjestelyjä ja siirtyvät toiseen paikkaan EU:n sisällä, estämme samalla työntekijöitä saamasta tukea sellaisissa tunnetuissa tapauksissa kuin Azambujassa toiminut Opelin tehdas, joka siirretään Espanjaan. Sama voisi tapahtua muissakin tapauksissa, kuten siirtymisellä Romaniaan uhannut Johnson Controls tai Lear ja monet muut Puolaan ja muihin EU:n jäsenvaltioihin siirtyvät yritykset.
Rahaston perustaminen onkin todellisuudessa vain vertauskuvallinen toimenpide, jolla asioita ei ratkaista. Sen budjetti on pieni ja tukikelpoisuuskriteerit rajoittavia. Komission arvion mukaan 35 000-50 000 työntekijää voisi hyötyä rahastosta, mutta pelkästään vuonna 2005 uudelleenjärjestelyjen takia jäi työttömäksi yli 570 000 työntekijää, heistä suurin osa EU:n sisäisten siirtymisten takia. Mahtipontisesta nimestään huolimatta globalisaatiorahasto on vain verho, jolla on tarkoitus peitellä niitä vakavia seuraamuksia, joita työntekijöille aiheutuu EU:n harjoittamista ja toimeenpanemista uusliberaaleista politiikoista.
Rahastolla ei ole tarkoitus panna pistettä irtisanomisille, tehtaiden sulkemisille, siirtymisille ja mahdollisimman suuren voittojen tavoittelulle mahdollisimman pienin kustannuksin, jolloin työntekijöitä kohdellaan vain vähennettävinä numeroina. Sen ainut tarkoitus on keventää näistä toimista vastuussa olevien omaatuntoa.
José Albino Silva Peneda
(PT) Arvoisa puhemies, globalisaatio kuuluu aikakaudellemme ominaisimpiin piirteisiin. Se pitäisi nähdä myönteisessä valossa ensinnäkin, koska sen ansiosta kaikki ihmiset voivat olla yhteydessä toisiinsa, mikä on hyvä asia. Globalisaation ansiosta miljoonat ihmiset ovat selvinneet köyhyydestä, mikä on toinen hyvä asia. Selviytyäkseen globalisaatiosta Euroopan unioni tekee sen, minkä se on aina osannut hoitaa hyvin: se on avannut ovensa muille kulttuureille. Meidän on kuitenkin tiedostettava, että globalisaatiolla on myös joitakin huolestuttavia puolia, etenkin tiettyjen Euroopan alueiden kannalta.
Kolme tärkeintä EU:n toimielintä tekivät samaan aikaan päätökseen globalisaatiorahaston perustamisesta, ja tähän liittyy poliittinen näkökohta. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun nämä kolme toimielintä tunnustivat, että globalisaatiolla on kielteisiä puolia Euroopan alueella. Kun tehtaita suljetaan, jotkut yhteiskuntiemme osat ovat selvästi huolissaan. Ihmisiä ei tällä hetkellä niinkään kiinnosta uusien oikeuksien tavoittelu, vaan he yrittävät pitää tilanteen edes nykyisellään. Yhteiskuntamme laajoissa kerroksissa on vallalla tunne, josta en epäile käyttää nimeä pelko, tulevaisuudenpelko. Mielestäni se voidaan voittaa vain, jos ihmiset ovat valmiita muutokseen. Kun ihmiset ovat huolissaan ja pelkäävät, mitään muutoksia on vaikea hyväksyä.
Rahasto on mielestäni ennen muuta keino rohkaista kaikkein suojattomimpia työntekijöitä muutokseen. Kyseessä ei ole eikä mielestäni ole tarkoituskaan olla irtisanomisiin ja yritysten uudelleenjärjestelyjen, sulkemisten ja siirtymisten seurauksiin tepsivä ihmelääke. Rahaston olemassaolon syy liittyy vain todella epävarmassa tilanteessa oleviin ihmisiin, joita haluamme auttaa voittamaan itsekunnioituksensa takaisin mahdollisimman nopeasti. Onnittelen esittelijää ja totean, että kannatan mietintöä.
Jan Andersson
(SV) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää esittelijää Bachelot-Narquinia aika erinomaisesta työstä, mutta myös varjoesittelijöitä, joihin kuuluu myös jäsen Schroedter. Kiitän myös neuvostoa, jonka edustajaa ei nyt ole paikalla, tarkkaavaisuudesta. Komissiota kiitän sen rakentavasta asenteesta kolmikantaneuvotteluissa. Muut ovat maininneet esimerkiksi parannukset, jotka liittyvät osarahoitukseen ja pieniin työmarkkinoihin ja muuhun vastaavaan. Tekstiin tehtiin paljon parannuksia. Korostan sitä, mitä esittelijä Bachelot-Narquin totesi, eli että rahastolla ei ratkaista kaikkia ongelmia, että nyt on kyseessä eurooppalainen lisäarvo ja että jäsenvaltioita, alueita ja yrityksiä ei vapauteta vastuustaan kohdata globalisaatio. Puhumme nyt lisäarvosta. Älkää kuvitelko, että rahastolla ratkaistaisiin kaikki ongelmat. Suurin osa niistä on ratkaistava jäsenvaltioissa. Rahaston panos on kuitenkin tärkeä.
Lisäksi totean, ettei rahastolla aiota tukea yrityksiä tai tiettyjä alueita. Näihin tarkoituksiin meillä on muunlaisia tukia. Rahastolla aiotaan integroida mahdollisimman nopeasti uudelleen työmarkkinoille sellaiset työntekijät, joita globalisaatio on koetellut heidän voimatta vaikuttaa asiaan. Ehdotukset astuvat onneksi voimaan jo 1. tammikuuta. Kiitän kaikkia rakentavasta yhteistyöstä.
Ona Juknevičien
- (LT) Arvoisa puhemies, kiitän aluksi esittelijä Bachelot-Narquinia tämän monitahoisen mietinnön laatimisesta. Olen varma siitä, että globalisaatiorahaston alullepanijoilla ja esittelijällä itsellään oli jalo tavoite, työttömäksi joutuneiden auttaminen.
Hyvät kollegat, haluaisin teidän kuitenkin miettivän muutamaa kysymystä ennen kuin äänestätte:
1. Kuuluuko komission tehtäviin todellakin koko yhteisön yritysten mikrotason hoitamisen sääntely ja siihen puuttuminen?
2. Miten komissio määrittelee, poistuuko yritys markkinoilta globalisaation vaikutusten takia vai vain tavanomaisen kilpailun vuoksi? Tiedämme, että joka vuosi tuhannet yritykset menevät konkurssiin osana tavanomaista kehitystä.
3. Kuinka selitämme sen, ettei tavanomaisen kehityksen seurauksena konkurssiin joutuvien yritysten työntekijöitä auteta? Onko tästä rahastosta tulossa taas uusi kiistakapula yhteisön kansalaisten keskuudessa?
4. Miksi komission ehdottamat uudelleenpätevöitymistä, työn löytämistä ja muuta neuvontaa koskevat ohjelmat toimisivat paremmin kuin jo nyt tarjolla olevat ohjelmat, joita tarjotaan usein ilmaiseksi? Kuten tiedämme, ne eivät ole kovin tehokkaita.
Ajatus globalisaatiorahastosta voi olla poliittisesti järkevä, mutta asetusehdotuksesta puuttuu selkeästi taloudellista logiikkaa. Se on vastoin vapaiden markkinoiden perusperiaatteita ja etenkin vastoin kilpailun periaatetta.
Ei ole mitään takeita siitä, että tuet päätyisivät työttömäksi joutuneille ihmisille sen sijaan, että ne päätyisivät konsulttiyrityksille tai muille välikäsille.
Sen vuoksi olen sitä mieltä, että mietinnön puolesta on vaikea äänestää, jollei näihin kysymyksiin saada selkeitä vastauksia.
Pierre Jonckheer
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Špidla, hyvä esittelijä Bachelot-Narquin, kuten kollegani Schroedter jo totesi, ryhmämme on sanonut kannattavansa kolmikantaneuvottelujen tulosta, jotta rahasto voitaisiin panna täytäntöön mahdollisimman nopeasti.
Muistutan Euroopan parlamenttia siitä, että tuki on tarkoitettu annettavaksi suoraan työntekijöille ja että sen ensisijainen tavoite on saada ihmiset takaisin töihin, mikä on mielestäni erittäin myönteistä.
Komission on selvennettävä suuntaviivoissaan niitä tulkinnanvaraisia kohtia, joita 2 artiklassa säädetyissä toimintakriteereissä on jonkin verran. Suunnitteilla olevat työpaikkojen menetykset liittyvät selvästi kyseisten alojen kansainvälisen kaupan rakennemuutoksiin. Tästä syystä on tulkinnanvaraista, mitä pidetään vakavana talouden häiriötilana. Siksi uskomme, että autoala voi tulla kuvioihin mukaan ja että Volkswagenin Forestissa sijaitsevan tehtaan työntekijät ja alihankkijat voisivat siten hyötyä tästä lisätuesta.
Vaikka niin haluttaisiinkin, uudella rahastolla ei tietenkään voida estää työolojen huonontumista entisestään saman yhtymän EU:ssa ja sen ulkopuolella sijaitsevien eri tuotantopaikkojen välisen kilpailun paineen alla.
Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä toistaa pyyntönsä, että komissio ehdottaisi lakikehystä, jolla saataisiin aikaan Euroopan laajuiset sekä ala- ja ryhmäkohtaiset kollektiiviset sopimukset. Niiden avulla voisimme ennakoida uudelleenjärjestelyitä sen sijaan, että kärsimme niistä.
Csaba Őry
(HU) Tiedämme kaikki, että poliittisten ryhmien keskuudessa globalisaation arviointia koskevat näkemykset vaihtelevat, mutta sama pätee koko Euroopan yhteiskuntaan. Vaikka kansalaiset ovat nykyisin tietoisia lähinnä Euroopassa tapahtuvasta yritysten siirtymiskehityksestä, emme saa unohtaa, että Eurooppa oli viime vuosisadalla globalisaation suurin hyötyjä.
Kaikki tämä huomioon ottaen on periaatteessa mahdollista kannattaa rahaston perustamista. Tekstiluonnos on kuitenkin myös herättänyt vakavia huolenaiheita monellakin tavalla. Ei olisi sopivaa, että eurooppalaisella rahastolla autettaisiin vain peittelemään kilpailukyvyn puutetta tai että rahastoa koskevien kriteereiden määrittämistavalla saatettaisiin vanhat ja uudet jäsenvaltiot toisiaan vastaan. Ensimmäiseen kysymykseen liittyen meidän on annettava mahdollisuudet Euroopan kilpailukyvyn parantamiselle ja ylläpitämiselle. Tässä asiassa lainsäädäntö on tärkeässä asemassa. Mainitsen ensinnäkin toimet sisämarkkinoiden perustamiseksi. Tämä tarkoittaa sitä, ettei globalisaatiorahasto voi tulla toimeen ilman niitä, joiden tehtävänä on varmistaa, että Euroopassa toimivat ja EU:n työntekijöitä työllistävät eurooppalaiset yritykset voivat paitsi jatkaa toimintaansa myös parantaa tulostaan.
Toinenkin asia liittyy tähän seikkaan. Korostaisin, ettei meidän tehtävämme ole synnyttää hankaluuksia vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välille, kuten on käymässä työntekijöiden vapaan liikkuvuuden kysymyksessä, vaan tehdä yhdessä töitä, jotta unionista tulisi taloudellisesti kilpailukykyinen. Tämän vuoksi tukien myöntämiskriteerien on oltava reiluja ja oikeudenmukaisia kaikille jäsenvaltioille. Olemme onnistuneet parantamaan alkuperäistä ehdotusta, kiitos esittelijä Roselyn Bachelot-Narquinin. Nykyisellään se on jo hyväksyttävä, vaikka sen merkitys onkin lähinnä vertauskuvallinen.
Alejandro Cercas
(ES) Arvoisa puhemies, muiden kollegoitteni tavoin totean aluksi olevani tyytyväinen, joskin hieman varauksella. Meillä on joitakin varauksia, koska vaikka kyseessä on todella sopiva vastaus hetkenä, jolloin niin monet kansalaisemme kärsivät niin paljon, olisi virhe herättää toiveita, jotka myöhemmin murskautuvat.
Voimme kuitenkin sanoa, että huomenna annamme myönteisen viestin. Sillä osoitetaan ensinnäkin, että päästäksemme sopimukseen meille yhteisistä ongelmista olemme tehneet töitä voittaen puolueidemme väliset erimielisyydet. Neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin välinen laaja yhteisymmärrys on myös osoitus siitä, että työskentelytapa on ollut hyvä. Lainsäädäntö on kuitenkin ennen kaikkea osoitus siitä, että ymmärrämme taas sen, että Eurooppa merkitsee solidaarisuutta, että Eurooppa tarjoaa sosiaalisen mallin ja että kuuntelemme kansalaistemme toiveita, joiden mukaan Eurooppaa tarvitaan valtioidemme ja maailman väliin tukemaan globalisaation uhreja, niitä, jotka maksavat globalisaation hinnan.
Olemme valmistautuneet antamaan heille uuden välineen, vaikkakin vain vertauskuvallisella ja rajallisella tavalla. Välinettä on tietysti käytettävä hyvin tehokkaasti, sillä sen varat ovat niin rajalliset. Se on omistettu kaikkein eniten kärsiville eli työntekijöille, jotta he voisivat palata työmarkkinoille.
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti on tehnyt hyvää työtä, ja äänestän huomenna mietinnön puolesta, kuten suurin osa kollegoistani.
DanutBudreikait
(LT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kun Euroopan parlamentissa keskustellaan globalisaation vaikutuksista, kuulemme usein tiettyjen maiden olevan ylpeitä siitä, että ne ovat siirtäneet tuotantoa kolmansiin maihin, joissa työvoimakustannukset ovat alhaisemmat.
Tuotannon siirtämisellä on kuitenkin kääntöpuolensa - EU:n kansalaisten työpaikkojen ja vaurauden menetys.
Työttömäksi jäävien myötä voimme nähdä Euroopan solidaarisuuden ensimmäiset merkit - Eurooppa mukautuu globalisaation vaikutuksia koskevan rahaston perustamiseen.
Asetuksen mukaan rahaston varoja käytetään tiukkojen kriteereiden perusteella. Nämä kriteerit liittyvät talouden häiriötilan laajuuteen ja paikalliselle, alueelliselle ja kansalliselle taloudelle aiheutuviin vaikutuksiin.
Miten talouden häiriötilan laajuus määritetään?
Asetuksen mukaan tukea myönnettäisiin, kun irtisanomiset koskevat tuhatta työntekijää. Euroopan parlamentti ehdottaa, että poikkeustapauksissa sitä voitaisiin myöntää myös viidellesadalle työntekijälle. EU:n pienten jäsenvaltioiden yrityksistä yli 90 prosenttia on pieniä tai keskisuuria, ja näistä yli 90 prosenttia on mikroyrityksiä.
Todellisuudessa tuki päätyy siis suurten jäsenvaltioiden suurille yrityksille.
EGR:sta maksettava tuki on kertaluontoinen, mutta se pitäisi sitoa uusien työmahdollisuuksien kehittämiseen, jotta työntekijät voitaisiin integroida työmarkkinoille.
Thomas Mann
(DE) Globalisaatiorahaston lähtökohta on pitkälle oikeanlainen, koska se on solidaarisuudenosoitus työntekijöille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa kansainvälisen kaupan uudelleenjärjestelyiden takia. Siitä maksetaan väliaikaista tulotukea työntekijöiden lisäkoulutukseen ja työmarkkinoille integroimiseen, jotta he saisivat uusia työllistymismahdollisuuksia. Hyvästä ajatuksesta on kuitenkin pitkä matka oikeanlaisiin toimiin.
Tukea hakevat joutuvat kokemaan karvaan pettymyksen, kun varat loppuvat - enimmäissummahan on 500 miljoonaa euroa vuodessa. Kun toiveet ensin herätetään ja sitten murskataan, saadaan aivan varmasti aikaan pitkäaikaista turhautumista. Rahastossa lähdetään liikkeelle väärästä päästä, eli puututaan irtisanomisten oireisiin eikä syihin. Tuenmyöntämismenettelyt ovat liian monimutkaisia ja byrokratiaa on paljon, jolloin kustannuksetkin ovat huomattavat. Ennen kaikkea rahasto ei toimi pk-yritysten kannalta, koska esimerkiksi tuhannen irtisanomisen rajan pudottamista viiteensataan ei hyväksytty. Lisäksi kun alle tuhat työntekijää irtisanotaan, vain 15 prosenttia heistä voi saada tukea ehdottamamme 20 prosentin asemesta.
Rahastosta myönnetään tukea jonkin jäsenvaltion ilmoittaessa, että sen pk-yrityksistä sanotaan irti tuhat työntekijää yhdeksän kuukauden aikana. Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta oli pyytänyt kahdentoista kuukauden aikarajaa. Jäsenvaltiomme tarvitsevat huomattavasti enemmän rakenteellisia investointeja, eivät pelkästään tutkimuksen ja kehittelyn alalla, vaan myös korkeatasoiseen koulutukseen, jota Euroopan unioni tukee niin lyhyellä kuin pitkälläkin aikavälillä elinikäisen oppimisen ohjelmien avulla. EGR:sta myönnetään tukia myös siihen, että iäkkäämpiä työntekijöitä voidaan auttaa kouluttautumaan uudelleen, saattamaan opintonsa päätökseen ja integroitumaan työmarkkinoille. Globalisaatiorahasto runnottiin toimielinten läpi nopeasti. Nykyisellään edes sen peruslähtökohdat eivät luultavasti ole kansalaisten korkeiden odotusten mukaisia.
Donata Gottardi
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Špidla, hyvät kollegat, haluan omasta puolestani todeta, miten tyytyväinen olen tähän tärkeään toimenpiteeseen.
Rahasto kuuluu tärkeimpiin työkaluihin eurooppalaisen identiteetin rakentamiseksi. Tämä on totta niin vertauskuvallisella kuin käytännönkin tasolla, koska sillä tuetaan aktiivisia toimia, jotka koskevat lähinnä yritysten siirtymisten takia työpaikkansa menettämässä olevia tai jo menettäneitä mies- ja naispuolisia työntekijöitä.
Talous- ja raha-asioiden valiokunta ei antanut lausuntoa, koska yllättävällä ja selittämättömällä tavalla suurin osa sen jäsenistä äänesti vastaan. Nyt tilanne on onneksi korjaantunut. Valiokunta vetäytyi siis syrjään eikä voinut myötävaikuttaa asiaan. Lisäksi se menetti mahdollisuutensa parantaa tekstiä omaan toimivaltaansa kuuluvissa kysymyksissä.
Haluan todeta, että poikkeusmahdollisuudesta huolimatta määrällisen rajan asettaminen vaikeuttaa yksittäisten maiden tuotantojärjestelmien erilaisuuden ymmärtämistä, ja vaarana on, ettei apu kohdistu todellisiin häviäjiin - niihin, joilla ei ole voimassa olevaa kansallista lainsäädäntöä mies- ja naispuolisten työntekijöiden sekä pienten yritysten ja teollisuuden alojen suojelemiseksi.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Arvoisa puhemies, Ison-Britannian konservatiivipuolueen jäsenet eivät ole varauksettoman innostuneita siitä, että EU:lla olisi oma globalisaatiorahasto. Hyvä asia on se, että tällä ehdotuksella autetaan ihmisiä selviytymään muutoshaasteesta. Tätä periaatetta kannatamme täysin. Kyseenalaista on kuitenkin se, pitäisikö EU:n vai jäsenvaltioiden tarjota tällaista apua. Rahastossa on suoraan sanottuna kyse myös siitä, että jotkut hallitukset haluavat myydä globalisaatiota äänestäjilleen. En kritisoi. Kannatamme tätäkin ajatusta.
Joissakin maissa ja joillakin alueilla ollaankin huolissaan siitä, että maailmanlaajuisen kilpailun tuulet voivat tuntua joistakin liian jäätäviltä. Tämä on ymmärrettävää ja myös totta. Meidän kaikkien edun mukaista on ratkaista globalisaation mahdollisiin huonoihin puoliin liittyvät huolet, jotta globalisaation edut saadaan esiin.
Onnittelen esittelijää syvällisestä ja tarkkaan harkitusta mietinnöstä sekä hänen myönteisestä työstään kolmikantaneuvotteluissa. Rahastoon itseensä liittyy kuitenkin edelleen huolia. Ei olekaan mikään yllätys, että valiokunnassa käydyissä monissa keskusteluissa on ilmaistu, että jos rahasto perustetaan, siitä pitäisi tehdä suurempi ja meidän pitäisi päästä nykyistä helpommin vaikuttamaan sen toimintaan. Yleensä tällaista vaatimuksia esitetään aina, kun EU:ssa ehdotetaan uutta budjettikohtaa. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan varsinaisesti ole mitään erillistä budjettikohtaa, vaan rahaston käyttöön myönnettävät varat tulevat käytännössä muualta säästyneistä rahoista. Tämä ei ole vain huolimattomuutta, vaan huono tilinpitokäytäntö.
Minua rohkaisee se, että esittelijä ja valiokuntakin ovat kannattaneet 18 artiklan 3 kohtaan tekemääni tarkistusta, jonka mukaan "jokaisen jäsenvaltion velvollisuus on varmistaa, että sen hallinnointi- ja valvontajärjestelmät toimivat moitteettomasti" menojen jäljittämiseksi ja niiden perusteltavuuden varmistamiseksi ja jonka mukaan "komission velvollisuus on tarkistaa, että tällaiset järjestelmät ovat todella olemassa."
Globalisaatio saattaa hyvinkin olla haaste, mutta kaikkein suurin haaste taitaa olla menojen hallinta ja valvominen, sillä tilintarkastajat eivät ole kahteentoista vuoteen pystyneet hyväksymään yleistä tilinpäätöstä.
Brigitte Douay
(FR) Arvoisa puhemies, olen kollegoideni tavoin tyytyväinen rahaston perustamiseen. Sillä annetaan paljon toivoa siirtymistä huolissaan oleville työntekijöille. Rahasto, etenkin sen määrärahat, myöntämiskriteerit ja siten myös mahdollinen vaara alueiden eriarvoisesta kohtelusta, on myös herättänyt lukemattomia keskusteluja valiokunnissamme. Euroopan työntekijöiden on kuitenkin tärkeää tietää, että unioni on vihdoin huomioinut työpaikkojen menetykset, joita globalisaatio voi huonosti hoidettuna maissamme aiheuttaa etenkin perinteisillä teollisuusalueilla.
Kiitän osaltani esittelijä Bachelot-Narquinia ja kaikkia valmistelijoita heidän perusteellisesta työstään. Olen iloinen, että rahasto aloittaa toimintansa 1. tammikuuta 2007. Monien tavoin olen pahoillani siitä, ettei rahoituksen myöntämiselle asetettua rajaa ole madallettu, ettei summa ole suurempi ja ettei sitä ole myönnetty lopullisesti ja ettei rahastoa voida hyödyntää Euroopan unionin sisäisissä yritysten siirtymisissä, joita yritysten siirtymisistä suurin osa on.
Rahasto on kuitenkin olemassa, ja meidän on saatava se toimimaan hyvin pikaisesti, sillä asia on kiireellinen, kuten monet ajankohtaiset tapahtumat osoittavat. Meidän on myös arvioitava rahaston alaa ja hyödyllisyyttä, jotta voimme tehdä siihen tarkistuksia ja täydentää sitä tarpeen vaatiessa. Olen myös tyytyväinen siihen, että rahastosta hyötyville työntekijöille ja alueille on tiedotettava asiasta. Olemme tyytyväisiä kaikkiin toimiin, joilla autetaan usein skeptisesti suhtautuvia kansalaisiamme tiedostamaan paremmin sen lisäarvon, jonka Euroopan unioni tuo koheesioon ja solidaarisuuteen.
Iles Braghetto
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Špidla, hyvät kollegat, nyt kun globalisaatiokehityksen takia ja Euroopan suurten markkinoiden syntymisen kannustamana Euroopan yritysten rakennetta on muutettava, haluamme varmistaa, etteivät sinänsä positiivisten muutosten kustannukset jää pelkästään työelämän maksettaviksi.
Olemmekin tyytyväisiä eurooppalaisiin aloitteisiin, kuten globalisaatiorahaston perustamiseen, josta keskustelemme tänään, ja yritysten sosiaalista vastuuta koskevaan mietintöön, jota käsittelemme huomenna. Kun vapaita markkinoita kehitetään sosiaalisen talouden viitekehyksessä, taloudellisen vapauden luova impulssi on pakko yhdistää solidaarisuuden edistämistoimien positiivisiin arvoihin. Vain siten yritykset ja työ voivat olla Euroopan yhteisön valttikortti. Sen vuoksi globalisaatiorahaston perustaminen on tärkeä väline tämän tasapainon saavuttamiseksi. Muuten tasapaino häviäisi, jolloin päädyttäisiin sosiaaliseen vääryyteen ja työpaikkojen menetyksiin. Tästä voimme nyt nähdä huomattavia esimerkkejä, kun Volkswagenin kaltaisilla suuryrityksillä on vaikeuksia Belgiassa, ja tärkeitä alueellisia ongelmia, kuten Veneton alueen eli oman alueeni Magrini Galileo.
Siksi toivommekin, että tämän kokeiluluontoisen aloitteen tulokset ovat myönteisiä ja että se voi saada kunnollista rahoitusta. Kiitän myös esittelijää sitoutumisestaan asiaan.
Gábor Harangozó
(HU) Euroopan unionin tehtävä on edelleenkin poistaa kaupan vapautumisen ja avointen markkinoiden rakenteellisia esteitä. Meidän on otettava hyöty globalisaatiosta parantaaksemme työllisyyttä ja nostaaksemme kansalaistemme elintasoa, koska muuten joudumme kärsimään sen haittapuolista. Globalisaatio yhdistetään myönteiseen kehitykseen Euroopassa, mutta se voi johtaa äkillisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin ongelmiin yksittäisillä alueilla. Yhteisö nauttii kokonaisuutena globalisaation hyödyistä, mutta paikallistasolla voi ilmetä ongelmia, joiden vaikutukset saattavat olla haitallisia.
Yhteisön tehtävänä on antaa työntekijöille sopivaa ja tehokasta tukea, jonka ansiosta he pääsevät työmarkkinoille. Tämän sanelee myös velvollisuus olla solidaarinen. Näissä asioissa tarvitaan nopeaa ja tehokasta apua, minkä vuoksi olen tyytyväinen tähän uuteen rahastoon jo olemassa olevien rahastojen lisäksi. Tarvitaan myös riittävä budjetti sen varmistamiseksi, että tästä ohjelmasta tulee todellinen ihmelääke. Toimintaamme ei saa estää epärealistisen korkealla osarahoitussitoumuksella. Ei myöskään ole hyvä olla antamatta pienemmille aloille mahdollisuutta tilanteensa parantamiseen.
Konstantinos Hatzidakis
(EL) Arvoisa puhemies, haluan aluksi onnitella esittelijää Bachelot-Narquinia hänen tekemästään työstä. Lisäksi haluan todeta, että tämänpäiväisistä puhujista voimme selvästi päätellä, että käsittelemämme kysymys on todella tärkeä. Muu ei olisikaan mahdollista, koska globalisaatio on väistämätön todellisuus, jolla on kielteisiä vaikutuksia talouteen. Sen seuraukset on hoidettava. Olenkin sitä mieltä, että globalisaatiorahaston avulla niihin voidaan tarttua järkevällä tavalla, koska uusien budjettivarojen sijaan rahastossa käytetään muualla käyttämättä jääneitä varoja, jotta näihin globalisaation kielteisiin seurauksiin voidaan puuttua.
Pelkäsin, että komission ehdottaman idean täytäntöönpano aiheuttaisi ongelmia, mutta olen iloinen, että Euroopan parlamentti on käsitellyt niitä. Tarkoitan etenkin pieniä valtioita, koska ne olivat pienuutensa vuoksi vaarassa jäädä rahaston suunnittelun ulkopuolelle. Vaaditut määrät olivat nimittäin liian korkeita, jotta pienten valtioiden suuret yritykset olisivat voineet hakea tukea.
Hyväksytyssä asetuksessa käsitellään tätä kysymystä. Samalla välitämme viestin, että Euroopan unioni välittää yhtä paljon kaikista Euroopan unionin valtioista. Oman maani Kreikan kannalta asiakirjan viimeinen tarkistus on myönteinen, ja uskon, että kansalaisillemme nyt välittämämme rahaston perustamista koskeva viesti on myönteinen. Tällä tavalla Euroopan unioni osoittaa huomioivansa sosiaaliset ongelmat ja olen sitä mieltä, että Euroopan unionin uskottavuus kasvaa.
Nikolaos Vakalis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, uskon että olette kanssani samaa mieltä siitä, että globalisaatio alkoi oikeastaan silloin, kun ihminen ilmestyi maailmaan. Kyseessä on luonnollinen ja väistämätön ilmiö. Nyt tunnemme sen voimakkuuden, ja tavoitteenamme ja visionamme pitäisi olla ihmiskasvoinen globalisaatio.
Euroopan unioni voi vaikuttaa globalisaatioprosessiin merkittävällä tavalla erityislaatuisen eurooppalaisen menneisyytensä ja kulttuurinsa ansiosta. Emme kuitenkaan saisi minkään kielteisten vaikutusten takia ryhtyä missään olosuhteissa suojatoimenpiteisiin, koska niiden pitkäaikaiset seuraukset ovat kielteiset. Siksi olenkin täysin samaa mieltä rahaston tavoitteista. Haluan muistuttaa kahdesta tärkeästä seikasta: kaikkien jäsenvaltioiden pitäisi voida hyötyä rahastosta ja sen pitäisi olla luonteeltaan dynaaminen ja pystyä sopeutumaan markkinaolosuhteiden mukaan.
Tärkeä kysymys on kuitenkin se, voivatko kaikki jäsenvaltiot todellisuudessa hyötyä rahastosta. Globalisaatio on kaikkia valtioita koskettava ilmiö. Vielä enemmän se koskettaa pieniä ja heikkoja valtioita, jotka eivät kokonsa puolesta koskaan saavuta tuhatta irtisanomista alaa kohden. Poikkeusten hyväksyminen on siis askel oikeaan suuntaan, kun työllisyyteen ja paikallistalouteen kohdistuu vakavia seurauksia. Mielestäni 15 prosenttia on kuitenkin vähän näiden poikkeustapausten tukemisessa. Myönteistä on kuitenkin se, että rahasto on dynaaminen, eli että prosenttiosuutta voidaan tarkistaa tarpeen vaatiessa.
Kaikista näistä ja myös mainitsematta jättämistäni syistä haluan onnitella esittelijää.
Ivo Belet
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tällä rahastolla me saamme todellakin mahdollisuuden tuoda esiin Euroopan sosiaalista ulottuvuutta. Emme jätä työn uudelleenjärjestelyjen koettelemia työntekijöitä yksin. Lähetämme viestin - ja on tärkeää, että viesti lähetetään Euroopan tasolla - että kyseisissä tapauksissa meidän pitää ja että me todella aiomme tehdä kaikkemme auttaaksemme työnsä menettäneitä mahdollisimman tehokkaasti uuden työn etsinnässä, tämä on päivänselvää. Kuten joku hetki sitten totesi, tämä koskee lyhyellä aikavälillä Volkswagenin Forestin tehtaalla Brysselissä meneillään olevia uudelleenjärjestelyjä. Siellä tuhansia ihmisiä, myös alihankkijoita, odottaa työpaikan menettäminen.
Kyseisessä tilanteessa olevista työntekijöistä monet valitsevat korkean maksun, jonka he saavat työttömäksi jäämisen yhteydessä. Arvoisa komission jäsen, tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, etteivätkö kyseisten työtä etsivien työntekijöiden tarpeet ja tukeminen olisi yhtä kiireellisiä, oikeastaan päin vastoin. Siksi luotamme siihen, että he voivat saada tukea rahastosta, koska kyseisellä alalla globalisaation vaikutukset tuntuvat.
Arvoisa komission jäsen, totean lopuksi, että valtava määrä työntekijöitä asettaa toivonsa komissioon tulevina viikkoina ja kuukausina. Luotan siihen, ettemme jätä heitä pulaan.
Vladimír Špidla
komission jäsen. (CS) Hyvät parlamentin jäsenet, kiitän teitä tästä keskustelusta, jossa on tarkastelu rahastoa monesta näkökulmasta. Minusta tuntuu siltä, että kaikkia näkökulmia on tarkasteltu ja arvioitu. Minun on puhuttava lyhyesti ja haluan korostaa ihan muutamaa kohtaa, jotka tulivat keskustelussa selvästi esiin. Rahasto ei ole ihmelääke kaikkiin vaivoihin. Se on vain työkalupakkiimme kuuluva hyödyllinen työkalu, jota olemme arvioineet monesta näkökulmasta. Olemme tulleet siihen tulokseen, että rahasto on tehokas väline, jolla pystytään auttamaan monia ihmisiä lyhyessä ajassa.
Lisäksi haluan korostaa sitä tärkeää näkökohtaa, että rahasto on tarkoitettu ihmisten auttamiseen, eikä sen siis ole tarkoitus hyödyttää suuryrityksiä. Rahasto on tarkoitettu yksittäisille työntekijöille, eikä tätä seikkaa saa unohtaa.
Toinen tämänpäiväisestä keskustelusta välillisesti esiin tullut kysymys on pelko siitä, ovatko asetetut kriteerit oikeanlaiset. Mielestäni voimme turvallisin mielin sanoa, että kaikki työstä ja rahaston perustamisesta kiinnostuneet ovat harkinneet kriteereitä todella tarkkaan. Mitkään ihmisen toimet eivät koskaan ole täysin varmoja. Asetukseen sisältyy uudelleentarkastelulauseke, jonka ansiosta muita muutoksia voidaan harkita todella nopeasti tilanteen kehittymisen mukaan. On kuitenkin selvää - ja keskustelu on saanut minut vakuuttuneeksi tästä - että kriteereitä on tarkastelu perusteellisesti kaikista olennaisista näkökulmista.
Yksittäisistä tarkistuksista totean selkeästi, että komissio voi hyväksyä kaikki tarkistukset, jotka hyväksytään ensimmäisessä käsittelyssä. Toivon vilpittömästi, että huomisen äänestys onnistuu ja että asetus voi tulla voimaan 1. tammikuuta. Haluan lainata parlamentin jäsenen Remekin lausetta, jota tšekin kielessä käytetään usein ja joka ymmärretään kaikkialla: "Se, joka antaa nopeasti, antaa kahdesti." Olisi paljon parempi, jos voisimme perustaa rahaston 1. tammikuuta, eikä meidän tarvitsisi odottaa viikkoja tai kuukausia. Euroopan parlamentti voi välittää huomisella äänestyksellä myönteisen viestin Euroopan kansalaisille. Mielestäni tämä on selitetty keskustelussa monesta eri näkökulmasta.
Puhemies
Kiitän kaikkia keskusteluun osallistuneita ja etenkin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokuntaa sen tekemästä kovasta työstä vaikeassa ja haastavassa maailmanlaajuisessa ympäristössä.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjallinen lausuma (työjärjestyksen 142 artikla)
Véronique Mathieu
(FR) Voimme olla vain tyytyväisiä Euroopan globalisaatiorahastoa (EGR) koskevaan mietintöön. Rahasto on osoitus siitä, että EU on omaksunut uuden kannan globalisaation sosiaalisten vaikutusten käsittelemisessä. Sen täytäntöönpano tammikuussa 2007 kertoo Euroopan unionin toimielinten halusta löytää tehokas ratkaisu yritysten siirtymisiin ja saattaa yksilöiden sosiaaliset oikeudet takaisin järjestelmän keskipisteeseen. Rahastolla mahdollistetaan valinnaisen, yksilöllisen avun tarjoaminen globalisaation takia työttömäksi jääneille työntekijöille, jotta he pätevöityisivät uuteen työhön.
Vaikka tunnustetaan, että talouden avaaminen kilpailulle on yleisesti ottaen myönteistä kasvun ja kilpailukyvyn kannalta, se saattaa myös johtaa tuskallisiin yritysten siirtymisiin ja koviin työpaikkojen menetyksiin. Volkswagenin tapaus Belgiassa on täydellinen esimerkki tästä.
Globalisaatioon liittyvien yritysten siirtymisten koettelemien työntekijöiden tukemiseksi on tietysti jo olemassa jäsenvaltioiden omia välineitä. Mietinnön hyväksyminen tarkoittaa kuitenkin, että voimme ottaa käyttöön EU:n solidaarisuutta osoittavan välineen yhteisön tasolla. Rahastoon liittyy Euroopan kansalaisten vahvoja odotuksia ja sillä osoitetaan, että EU pystyy toimimaan nopeasti, kun ihmisten solidaarisuus on kyseessä.
