Kansainväliset kirjanpitostandardit ja kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan hallinto (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Alexander Radwanin talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö kansainvälisistä kirjanpitostandardeista (IFRS) ja kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) hallinnosta.
Alexander Radwan
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, käsiteltävänämme olevan mietinnön aihe saattaa vaikuttaa ensi katsomalta hyvin tekniseltä. Kyse on niin kutsuttujen kirjanpitostandardien käyttöönotosta niin Euroopan unionissa kuin koko maailmassa erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Tämä voi hyvinkin olla aihe, josta keskustellaan nyt täällä Euroopan parlamentissa, ja sitten menee useita vuosia ennen kuin vaikutukset kohdistuvat talouteen ja tavallisiin ihmisiin. Silloin aletaan valittaa, ettei kukaan tiedä, mistä kyseiset standardit ovat peräisin tai kuka niistä on vastuussa. Eikä kukaan tiedä, miksi niitä pitää soveltaa.
Tavoitteena on luoda yksi yhtenäinen, maailmanlaajuinen kirjanpitostandardi erityisesti osakeyhtiöitä varten. Tuemme tätä tavoitetta. Sitä puolustetaan sillä, että tarvitsemme ”korkealaatuiset standardit”, ja tämä parlamentti katsoo olevansa ainut foorumi, jolla on valta päättää noista korkealaatuisista standardeista. Tällä rahoitusmarkkinoilla tapahtuvan kuohunnan hetkellä on kuitenkin hämmästyttävää kuulla, että samat ihmiset, jotka aikaisemmin kannattivat ”käyvän arvon” periaatetta, nyt kyseenalaistavat sen ja kysyvät, onko ”market to market” -lähestymistavassa enää järkeä, kun markkinoitakaan ei enää ole. Ne samat ihmiset, jotka antoivat tilanteen muuttua peruuttamattomasti, kysyvät nyt, olemmeko oikealla tiellä.
Ainoat standardeista vastuussa olevat ihmiset istuvat tämän yksityisen organisaation toimistossa Lontoossa, ja heidän työhönsä standardien valmistelussa vaikuttaa epäilemättä se, että he haluavat säilyttää työpaikkansa. Mietintöni, josta tänään äänestämme, ei siksi käsittele pelkästään vaikutuksia pieniin ja keskisuuriin, vaan siinä pohditaan myös sitä perustavanlaatuista kysymystä, kuka laatii säännöt ketä varten ja kuka valvoo sääntöjen noudattamista.
Ensimmäiseksi käsittelen hallintoa: Kuinka avoin tuo organisaatio on? Toisin sanoen kuinka avointa on sen rahoitus? Tähän liittyy varmasti piiloetuja. Kyseisen lautakunnan jäsenten, jotka vaativat avoimuutta ja pyrkivät aina esittämään markkinat avoimina, pitäisi ponnistella edes hieman täyttääkseen itse ne avoimuusvaatimukset, joita he asettavat markkinoille! Toistaiseksi vaikutelmani on, että kyseinen organisaatio pyrkii kaikin käytössään olevin keinoin välttämään kaikenlaista avoimuutta.
Kuka tekee rahoitusta koskevat päätökset ja valitsee henkilöstön yksittäisiin tehtäviin? Millä perusteilla henkilöt nimitetään? Onko kyse alueellisesta tasapainosta? Onko kyse eri alojen välisestä tasapainosta? Tämänhetkinen hanke koskee IFRS-standardeja pienille ja keskisuurille yrityksille, joten on oikeutettua kysyä, kuka edustaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Kuka tietää pienistä ja keskisuurista yrityksistä? Ja eräs toinen seikka: miksi pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat IFRS-standardit oikeastaan ovat asialistalla nyt? Kuka asialistasta päättää?
Komission jäsen McCreevyltä ja David Tweedieltä on myös kysytty moneen otteeseen vuosien saatossa, miksi me oikeastaan teemme tämän. Monen vuoden jälkeen me nyt tiedämme, miksi keskustelemme pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevista IFRS-standardeista Euroopassa: Etelä-Afrikan ja Brasilian pyynnöstä. Kuinka uskomaton vastaus! Tiedämme melko hyvin, ettei tämän kaiken keskiössä ole Etelä-Afrikka tai Brasilia, vaan ennemminkin Euroopan markkinat, joilla voidaan tehdä paljon rahaa, jos pk-yrityksiä vaaditaan ottamaan tällainen järjestelmä käyttöön. Nämä kysymykset siis liittyvät hallintoon - ja joitain alustavia toimia on jo toteutettu.
Mutta kaikki jatkossa perustettavat elimet arvioidaan sen mukaan, onko henkilöillä, jotka kuuluvat kyseiseen valvontaorganisaatioon ja vastaavat sitä koskeviin kysymyksiin politiikan tasolla - mikä voisi tarkoittaa esimerkiksi komission jäsentä - myös valta hahmotella uudet kehityssuunnat. Ei riitä, että heille vain ilmoitetaan ehdotuksista.
Yksi tavoitteistamme on yhtenäisyys. Meidän pitää kuitenkin huolehtia siitä, ettei yhtenäistämisen tulkinta liu'u EU:n otteesta siten, että tulkinnat tekee SEC. Olemme Euroopassa nykyään riittävän tietoisia tavasta, jolla Yhdysvaltain pörssiä valvotaan. Meidän ei pitäisi olla niin sinisilmäisiä, että jätämme valvonnan amerikkalaisille. Näin ollen haluamme sitä, mitä olemme jo aiemmin vaatineet: Euroopan näkemysten mukaiset IFRS-standardit, ei tämän lautakunnan sanelemia standardeja.
Vaikutukset kohdistuvat pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja minun on todettava, yhtään kaunistelematta, että nyt pöydällä olevat ehdotukset ovat liian monimutkaisia ja hankalia. Haluaisin myös varoittaa omaksumasta vapaaehtoisuuteen perustuvaa lähestymistapaa. Olen tänään pukeutunut Baijerin kansallispukuun, ja tässä yhteydessä mieleen tulee vanha hyvä baijerilainen termi, ”hinterfotzig”, joka tarkoittaa kutakuinkin 'takaovesta'. Tiedämme varsin hyvin - kielloista ja myöntelyistä huolimatta - että pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat IFRS-standardit tuodaan Euroopan markkinoille takaovesta, muutamien jäsenvaltioiden kautta. Sitten kuulemme samojen henkilöiden vaativan yhtä standardia, minkä jälkeen nämä henkilöt ujuttavat standardinsa - liian monimutkaiset standardit, joita kukaan ei ymmärrä ja joita kukaan ei halua - markkinoille vain sen takia, että niille on havaittu markkinarako. Tässä siis vähemmistö yrittää saada tahtonsa väkisin läpi enemmistön keskuudessa kansainvälisellä tasolla, mikä ei ole hyväksyttävää!
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää talous- ja raha-asioiden valiokuntaa ja erityisesti sen esittelijää, parlamentin jäsen Radwania, merkittävästä työstä tämän kattavan mietinnön laadinnassa.
Mietinnössä tuodaan esiin tärkeitä seikkoja eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten pääomamarkkinoiden kehityksestä. En voi lyhyessä puheenvuorossani käsitellä kaikkia mietinnössä esiin tuotuja asioita. Näin ollen keskityn kolmeen asiakohtaan. Ensimmäiseksi käsittelen hallintoa koskevia kysymyksiä, toiseksi EU:n osallisuutta kansainvälisessä tilinpäätösstandardilautakunnassa, IASB:ssä, ja kolmanneksi hanketta luoda kirjanpitostandardit pienille ja keskisuurille yrityksille.
IASB:n hallinnon osalta mietinnössänne tuodaan selvästi esiin, että yhteinen tavoitteemme on luoda korkealaatuiset kansainväliset kirjanpitostandardit. EU:n päätös velvoittaa pörssiyhtiöt soveltamaan kansainvälisiä kirjanpitostandardeja oli rohkea ja kaukonäköinen askel lähemmäs kyseistä tavoitetta. Yksi maailmanlaajuisesti hyväksytty standardi tuottaisi merkittävää hyötyä yrityksillemme, pääomamarkkinoillemme sekä taloudellemme.
Meidän on jatkuvasti pyrittävä varmistamaan, että kansainväliset kirjanpitostandardit säilyvät käyttökelpoisena taloudellisen tilanteen muuttuessa ja että ne edustavat kaikkien sidosryhmien etua tasapainoisesti. Jotta ehdot voisivat täyttyä jatkossakin, ensisijaiseksi tavoitteeksi olisi asetettava edistyminen kolmella alalla.
Ensinnäkin kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean säätiön (IASCF) tilivelvollisuutta etenkin julkisten viranomaisten suuntaan on vahvistettava. Julkisten viranomaisten pitäisi osallistua aktiivisesti uskottujen miesten valintaan ja nimittämiseen. Tässä mielessä ehdotus, jonka esittelin yhdessä Yhdysvaltain SEC:n, Japanin rahoitusalan viranomaisen sekä kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien järjestön edustajien kanssa viime marraskuussa, vastaa mietinnössänne tuettua suuntaa.
Toiseksi meidän on pohdittava, miten voimme parantaa IASB:n asialistaa koskevaa päätöksentekoa. Erityisesti on lisättävä ensisijaisten tavoitteiden määrittämistä koskevien prosessien avoimuutta.
Kolmanneksi IASB:n koko prosessia on vahvistettava pääasiassa varmistamalla, että standardeille tehdään täydellinen vaikutustenarviointi ennen kuin ne otetaan käyttöön.
Mietinnössänne on useita rakentavia ehdotuksia tästä ja tähän liittyvistä seikoista. Edessä oleva IASCF:n säännön tarkistaminen antaa mahdollisuuden toteuttaa tarvittavat uudistukset. Komitea toteuttaa uudistukset kuultuaan tätä parlamenttia, jäsenvaltioita sekä kansainvälisiä kumppaneitamme.
Seuraavaksi käsittelen EU:n osallistumista IASB:n toimintaan. Mietinnössänne sanotaan, että EU:n on parannettava valmiuksiaan tehdä oma näkemyksensä kirjanpitoasioissa selväksi kansainvälisellä tasolla. Olen samaa mieltä. Meidän pitäisi erityisesti etsiä keinoja sen varmistamiseksi, että eurooppalaisten sidosryhmien näkemykset, etenkin ennakoiva palaute IASB:n asialistaa laadittaessa, saadaan toimitettua IASB:lle oikea-aikaisemmin ja johdonmukaisesti.
Itse näen tämän ennemmin kehitysprosessina kuin vallankumouksellisena prosessina. Työn perustana pitäisi käyttää Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antavaa ryhmää, ja olen valmis viemään asiaa eteenpäin kiireellisenä asiana sekä hyödyntämään mahdollisuuden käyttää yhteisön talousarvion varoja tällaisen rakenteen tukemiseksi.
Minun on kuitenkin tuotava julki selkeä ja yksiselitteinen varoitus. Tästä rakenteesta ei missään nimessä tule mitään eurooppalaisen standardien laatijan esiastetta, eikä kansainvälisistä kirjanpitostandardeista voida missään tapauksessa tehdä eurooppalaisia tulkintoja. Euroopan täytyy pysyä ja se pysyy jatkossakin mukana kehityksessä kohti yhtä kansainvälisesti hyväksyttyä kirjanpitostandardia. Muutoin yritystemme ja pääomamarkkinoidemme kansainvälinen kilpailukyky kärsii.
Nyt siirryn käsittelemään IASB:n hanketta pk-yrityksiä koskevan kirjanpitostandardin laatimiseksi. Aluksi haluan sanoa, ettei komissiolla ole tällä hetkellä oikeusperustaa tämän standardin tukemiseksi. Lisäksi emme ole koskaan sitoutuneet ottamaan vastuullemme mitään IASB:n laatimaa standardia. Me tekisimme niin vain siinä tapauksessa, että olisimme aidosti vakuuttuneita, että IASB tuottaa standardin, joka on eurooppalaisten käyttäjien etujen mukainen.
IASB ei ole vielä saanut vietyä hankettaan loppuun. Tässä vaiheessa komission kanta on kuitenkin selvä. IASB:n viimeksi julkaisema luonnos on edelleen liian monimutkainen, jotta se voisi luoda tyydyttävät kirjanpitopuitteet eurooppalaisille pk-yrityksille, erityisesti pienyrityksille. Päätavoitteenamme on edelleen yksinkertaistaa pk-yrityksiä koskevaa sääntely-ympäristöä myös kirjanpidon alalla.
Klaus-Heiner Lehne
oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, kansainvälinen tilinpitostandardi on järkevä ajatus suurten, maailmanlaajuisesti toimivien yritysten kohdalla. Tämän vuoksi päätimme parlamentin edellisellä kaudella hyväksyä kansainvälistä kirjanpitostandardia koskevan asetuksen oikeudellisten asioiden valiokunnan ehdotuksesta.
Perimmäisin tavoite - kuten Alexander Radwan totesi - oli todellakin yhtenäistää standardeja vähintään USAn kanssa ja mahdollisuuksien mukaan myös maailmanlaajuisesti. Järjestelmä ei ole järkevä pienten ja keskisuurten yritysten tapauksessa, koska ne eivät yleensä tarvitse kansainvälisiä rahoitusmarkkinoita, Wall Streetia ja niin edelleen. Yksin tästä johtuen tarve laatia IFRS-standardit pienille ja keskisuurille yrityksille voidaan kyseenalaistaa.
Tämän lisäksi - ja tässä komission jäsen McCreevy oli mielestäni aivan oikeassa - nykyinen ehdotus on millä tahansa mittarilla mitattuna vain supistettu versio äärimmäisen monimutkaisista kansainvälisistä standardeista, jotka eivät mitenkään sovellu Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten rakenteeseen. Ne soveltuvat erityisen huonosti perheyrityksiin, joita omistajat ovat johtaneet useiden sukupolvien ajan, jotka ovat jo kuolettaneet niille kuuluvat kiinteistöt ja joissa käypää arvoa koskevan säännön soveltaminen vain lisäisi ahneutta ja saattaisi lopulta jopa vaarantaa yritysten mahdollisuudet selviytyä.
Toisaalta meidän pitää olla realistisia. Lopulta kysymys eurooppalaisia pk-yrityksiä koskevista kirjanpitostandardeista ei säästy jonkinlaisilta yhdenmukaistamispaineilta. Me vaadimme vertailtavuutta ainakin yhtenäismarkkinoilla. Näin ollen on mielestäni tärkeää pohtia tarkasti, miten voisimme kehittää eurooppalaisia vaihtoehtoja Lontoosta tuleville ehdotuksille, jotta voisimme parantaa yhtenäisyyttä myös tällä alalla. Yhtenäistäminen olisi kuitenkin järkevää ja asianmukaista pk-yritysten kannalta, jos se suunniteltaisiin pitkällä aikavälillä lyhytaikaisen arvioinnin sijasta.
Esitän vielä yhden huomion IAS:n elimistä. Kuten Alexander Radwan toi esiin, tässä on todellinen ongelma. Jonkinlainen maantieteellinen tasapaino ehkä on, mutta taloudellisen painoarvon tasapainoa ei ole. Eurooppa on ylivoimaisesti suurin ryhmittymä ja suurin alue, johon IAS:n sääntöjä sovelletaan. Tämän vuoksi meillä on oltava sen mukaisesti sananvaltaa, eikä meitä voida vain verrata esimerkiksi Australiaan. Australialla on yhtä paljon painoarvoa kuin keskikokoisella EU:n valtiolla tai suurella alueella, kuten Nordrhein-Westfalenilla. Tasapainoa on tältä osin parannettava.
Cornelis Visser
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, ensinnäkin onnittelen parlamentin jäsen Radwania siitä, että hän on saanut tämän perinpohjaisen mietinnön valmiiksi. Siitä keskusteltiin aivan viime minuutille saakka. Lopullinen versio mietinnöstä on selkeä ja paikoitellen myös kriittinen. Esittelijä on vakuuttunut siitä, että IASB:n demokraattista tilivelvollisuutta on parannettava, ja olen iloinen siitä, että IASB näyttää ottavan kritiikin vastaan.
Uskottujen miesten puheenjohtaja Gerrit Zalm ilmoitti hiljattain Euroopan parlamentille olevansa avoin ehdotuksille ja valmis välittämään eteenpäin ehdotukset rakenteen muuttamisesta. IASB työstää parhaillaan IFRS-standardeja pienille ja keskisuurille yrityksille. Olen esittelijän kanssa yhtä mieltä siitä, että IFRS-standardit ovat liian monimutkaisia ja kalliita pk-yrityksille. Olen myös sitä mieltä, että jos pk-yrityksiä kannustetaan soveltamaan IFRS-standardeja vapaaehtoisesti, ne saatettaisiin ottaa käyttöön Euroopassa takaoven kautta. Mielestäni yritysten välille on tehtävä ero niiden koon perusteella. On hyvä asia, että maailmanlaajuisesti toimivat suuret monikansalliset yritykset, pankit ja vakuutusyhtiöt laativat vuotuiset tuloslaskelmansa saman standardin mukaisesti. Mutta pienillä ja keskisuurilla eurooppalaisilla yrityksillä pitäisi olla oma standardinsa.
IASB on tehnyt paljon kansainvälisten pörssiyhtiöiden sekä niitä koskevien kirjanpitostandardien alalla. Jos pk-yritykset katsovat nyt, että kustannukset ja työtaakka ovat yhtä hyvin hallittavissa soveltamalla useampaa kuin yhtä standardia, emme voi ylhäältä käsin pakottaa niitä soveltamaan yhtä yhtenäistä standardia. On myös tärkeää, että sijoittajien edut ja avoimuus otetaan huomioon. Pyrkimyksenä on tehdä asiat helpommaksi, varmistaa, että yritysten toiminnasta on saatavilla luotettavaa, avointa ja kustannustehokkaasti tuotettua tietoa. Uskon, että IFRS-standardin osoitetut edut voivat olla hyödyksi myös Euroopan osakemarkkinoilla varsinkin siinä tapauksessa, että amerikkalaiset siirtyvät US GAAP järjestelmästä IFRS:ään. Vertailtavuudesta voi olla tällä alalla suurta hyötyä kansainvälisille sijoittajille ja sidosryhmille. Näin ollen IFRS:n perusidea ansaitsee Euroopan parlamentin tuen.
Pervenche Berès
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Kiitos, arvoisa komission jäsen, että pääsitte tulemaan Strasbourgiin. Kiitos myös esittelijälle Baijerin kansallispuvussa. Mielestäni yhteistyömme oli oikein hyvää, ja tapa, jolla eri henkilöiden tarkistukset oli mahdollista ottaa mukaan mietintöönne, on osoitus tästä.
Ensinnäkin haluaisin tuoda esiin kolme huomiota kirjanpitostandardeista. Minusta näyttää siltä, että hallinnon sekä näiden kirjanpitostandardien laadinnasta vastaavan elimen toiminnan osalta tilanne on epätavallinen. Standardisointia on monenlaista. Kaikki standardit eivät vaikuta yhtä voimakkaasti rahoitusalan vakauteen tai valtaa ja hallintoa koskeviin kysymyksiin kuin kirjanpitostandardit. Käsillämme on nyt tärkeä tapahtuma, siirtyminen aikuisuuteen.
Kun luultavasti keskenään työskennelleet tilintarkastajat laativat näitä kirjanpitostandardeja, he valmistelivat maaperää todella hyvin. Nykyään kyseiset kirjanpitostandardit ovat kansainvälisiä. Kaikki käyttävät ja soveltavat niitä, joten hallintokysymys on ratkaisevan tärkeä.
Miten näistä kirjanpitostandardeista vastaava elin sijoittuu kansainvälisessä hallinnossa suhteessa demokraattisiin elimiin, elimiin, jotka lain mukaan edustavat valtioiden ja etenkin Euroopan unionin valtaa?
Toinen hallintoon liittyvä kysymys on tietenkin se, mikä on edellä mainittujen elinten välinen tasapaino. Minkälainen on maantieteellinen tasapaino ja minkälainen on yhtäältä standardit laativien tahojen ja toisaalta standardeja soveltavien tahojen välinen tasapaino?
Kolmas asia on rahoitus. Miten näitä elimiä rahoitetaan? Olisiko kannattavaa periä maksuja yrityksiltä, joita sääntelyviranomaiset koordinoisivat? Voisivatko hallitus tai Euroopan yhteisö rahoittaa niitä? Toivomme, että komission jäsen tekee tästä varteenotettavia ehdotuksia.
Neljäs kysymys liittyy ohjelmaan. Onko oikein, että nämä elimet kehittävät käyvän arvon käsitettä, kun tiedämme sen mahdolliset vaikutukset rahoitusalan vakauteen? Onko oikein, että tämä elin kehittää pk-yrityksiä koskevaa ohjelmaa, jota Euroopassa ei tarvita? Onko oikein, että pk-yrityksiä koskevien standardien osalta - joita, kuten esittelijä totesi, vain Etelä-Afrikka tai Australia saattaisi tarvita - komission jäsen ei varmistanut, että Euroopan ääni tulee kuultua noissa elimissä. On ehdottoman tärkeää, että Eurooppa varmistaa ensimmäiseksi, että se toimii IASB:ssä, IASCF:ssä ja IFRICissä edustaakseen jäsenvaltioiden voimaa ja kaikkien eurooppalaisten ääntä. Arvoisa komission jäsen, se on teidän vastuullanne. Odotamme teiltä varteenotettavia ehdotuksia tästä asiasta..
Sharon Bowles
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, yhä useammat maat ovat ottamassa käyttöön IFRS-standardeja, joten niiden arvo ja merkitys kasvaa jatkuvasti. Tämä tuo mukanaan tarpeen parantaa IASB:n kirjanpitoa ja avoimuutta, mikä ei ole ollut aivan itsestään selvää alusta lähtien. Olen tyytyväinen tämänsuuntaisiin ehdotuksiin, mutta pahoittelen sitä, että joissain mietinnön kohdissa esitetään vain kielteistä kritiikkiä sen sijaan, että tunnustettaisiin meneillään olevat muutokset ja viitoitettaisiin tietä eteenpäin. Näin ollen pyrin monissa tarkistuksissani katsomaan enemmän tulevaisuuteen osoittamalla edut ja hyödyt sekä tarpeen mukauttaa enemmän niin itse standardeja kuin niitä valvovaa IASB:tä. Teknisten kysymysten turhaa politisointia olisi kuitenkin vältettävä. IFRS-standardit ovat tärkeä väline, jolla voidaan edistää vertailtavuutta rajojen yli ja vähentää raskaita vaatimuksia yrityksille, jotka julkaisevat tuloslaskelmansa useampien eri järjestelmien mukaisesti. Olisi kuitenkin hyvä, jos tilinpäätökset itsessään laadittaisiin niin, että niitä voisi käyttää helpommin muissa vertailutarkoituksissa. XBRL-merkintätapa ja muut vastaavat työkalut saattaisivat edistää tätä. Kiitän parlamentin jäsen van den Burgia mielenkiintoisesta esitelmästä, jonka hän järjesti aiheesta viime viikolla.
Pk-yrityksiä koskevat ehdotukset aiheuttavat huolta lukuisilla tahoilla.. Minusta ne vaikuttavat enemmän työkalulta keskikokoisille yksiköille, jotka saattavat olla menossa kohti täysin julkista raportointia, joten ne on huomioitava siinä mielessä erikseen tai vapaaehtoisuuteen perustuen. Mutta kuten sanoitte, arvoisa komission jäsen, toistaiseksi standardit ovat aivan liian monimutkaiset suurimmalle osalle tavallisista pk-yrityksistä.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, ylistän kollega Radwania erinomaisesti laaditusta mietinnöstä. Toivottavasti Baijerin kansallispuku, joka hänellä on tänään päällään, ei ole merkki poliittisen suuntauksen muuttumisesta.
Tammikuussa 2005 hyväksytyt IFRS-standardit ovat tuottaneet suurta hyötyä Euroopan unionille yksinkertaistamalla kirjanpitovaatimuksia rajojen yli ja helpottamalla tilinpäätösten vertailemista eri maiden, kilpailijoiden ja alojen välillä, mikä on helpottanut sääntelyn valvontaa sekä pankkisektorin ja pääomamarkkinoiden työskentelyä. Kansainvälisiä kirjanpitostandardeja käytetään ja ollaan ottamassa käyttöön nyt yli sadassa maassa Australia, Etelä-Afrikka ja muut mukaan luettuina.
Tuen vaatimusta parantaa IASB:n avoimuutta, tehokkuutta ja tilivelvollisuutta. Mietinnössä todetaan, että IASB:llä kesti 17 kuukautta nimetä uusi puheenjohtaja. Tällaista ei voi hyväksyä. IASB on yksityinen itsesääntelyelin, jolle on annettu tehtäväksi laatia sääntöjä, ja on aivan oikein, että vaadimme tilivelvollisuuden ja valvonnan parantamista tämän vuoksi. Meidän pitäisi myös olla varovaisia pyytäessämme perustamaan EU:n ulkopuolinen rakenne IFRS-standardien tulkitsemiseksi ja soveltamiseksi. Mihin sitä tarvitaan? Mitä se tekee?
EU:n ja USAn järjestelmien yhtenäistämisessä tällä alalla sekä EU:n ja USAn kirjanpitoa koskevassa tiekartassa on edistytty hyvin paljon. Viime vuonna Yhdysvaltain presidentti, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja sekä Euroopan komission puheenjohtaja allekirjoittivat EU:n ja USAn yhteisen julkilausuman, jossa sitouduttiin edistämään asiaa ja varmistamaan, että Yhdysvalloissa yleisesti hyväksytyt kirjanpitostandardit ja IFRS-standardit tunnustetaan molemmilla lainkäyttöalueilla. Tämä on erittäin hyvä asia.
IFRS-standardien soveltamisesta pk-yrityksiin voidaan sanoa, että pk-yrityksiä on pieniä ja vielä pienempiä. Tuntuu siltä, että soveltamisesta kannattaisi tehdä joustavuuden varmistamiseksi vapaaehtoista sen sijaan, että se kiellettäisiin kokonaan.
Ieke van den Burg
(NL) Arvoisa puhemies, haluan yhtyä esittelijä Radwanille osoitettuihin onnitteluihin etenkin sen vuoksi, että hänen mietintönsä ansiosta olemme saaneet käydä hyvin mielenkiintoista keskustelua lainsäädännön ja itsesääntelyn välisestä ristiriidasta erityisesti kansainvälisellä tasolla.
Huomaan, että toiveemme johtavat meidät pulmatilanteeseen. Yhtäältä haluamme näitä kansainvälisiä standardeja sovellettavan kaikkialla maailmassa, mutta toisaalta korostamme valtaamme toisena lainsäätäjänä arvioida kyseisten standardien sisältöä ja toteuttaa tehtäväämme toisena lainsäätäjänä vastuullisesti. Mielestäni Euroopan parlamentti on viime aikoina osoittanut tekevänsä niin.
Minun mielestäni avainasemassa ovat oikea-aikainen kuulemismenettely, kaikkien sidosryhmien etujen huomioiminen tasapainoisesti kolmansien osapuolten, kuten työntekijöiden, paikallisviranomaisten, tavarantoimittajien ja muiden edut mukaan luettuina (koska asianmukainen tilinpito hyödyttää muitakin kuin rahoittajia) sekä vaikutusten kattava arviointi. Komissiolla on tässä suuri vastuu. Ja lähitulevaisuudessa nämä asiat on tehtävä pienten ja keskisuurten yritysten puolesta. Voimme tehdä tästä todella kannattavan hankkeen EU:lle.
Lopuksi esitän kaksi huomiota, jotka liittyvät myös erääseen toiseen mietintöön, josta äänestämme seuraavalla istuntojaksolla, nimittäin Lehnen mietintöön yritysten liiketoimintaympäristön yksinkertaistamisesta. Myös tähän suhtaudun niin, etteivät säännöt koske vain yrityksiä, rahoittajia ja kirjanpitäjiä, jotka saavat elantonsa niistä, vaan säännöt koskevat myös työntekijöitä ja muita ryhmiä. Siksi meidän ei pidä kajota sääntöjen laatuun. Olen kannattanut sitä, että sääntöjä pitäisi kaikissa tapauksissa soveltaa pörssistä lähteneisiin yrityksiin sekä taseen ulkopuolisiin toimiin. Toivottavasti olette yhtä mieltä siitä, että IASB:llä on tehtävää tälläkin alalla.
Lopuksi toistan vilpittömän tukeni XBRL-standardiin siirtymiselle. Kuten tiedätte, Yhdysvaltain SEC päättänee pian tehdä siitä pakollisen. Pyydän teitä pikaisesti pohtimaan, miten Euroopan pitäisi reagoida tähän, ja kehotan teitä laatimaan unionille asiaa koskevan tiekartan.
John Purvis
(EN) Arvoisa puhemies, kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan (IASB) avoimuudessa ja hallinnossa on ongelmia, mutta se on hyväksynyt kritiikin ja tunnustanut muutostarpeen. Toimiin on jo ryhdytty ja uusia suunnitellaan: palautelomakkeiden julkistaminen, päätöksiin vaikuttaneiden syiden selittäminen, kustannus-hyötyanalyysien edistäminen ja kehittäminen sekä uskottujen miesten lautakunnan aktiivisempi osallistuminen. IASB on tehnyt kaikkensa käydäkseen vuoropuhelua parlamentin kanssa.
Esittelijä Radwanin mietintö on parantunut paljon edellisistä versioista, ja mielestäni PPE-DE:n ja ALDE-ryhmän myönteiset tarkistukset parantavat tänään tekstiä entisestään.
Haluan kiittää esittelijää, sillä vaikka olemme olleet joistain asioista erimielisiä, hän on ollut halukas tekemään kompromisseja tietyissä hallintoon liittyvissä asioissa. Valitettavasti en voi olla hänen kanssaan samaa mieltä pk-yrityksille tarkoitetuista kansainvälisistä kirjanpitostandardeista. IASB:tä pyydettiin laatimaan yksinkertaistettu versio pk-yrityksiä varten. Parlamentin jäsen Radwanin mietinnössä kieltäydytään tunnustamasta, että tämä voisi hyödyttää myös Euroopan unionia. Ehdotus on vasta valmisteluvaiheessa, mutta mietinnössä julistetaan, ettei tästä todellakaan olisi hyötyä EU:n yrityksille.
Meille on kuitenkin toistuvasti sanottu, että standardista tulee vapaaehtoinen ja että se on tarkoitettu sellaisille kasvaville pk-yrityksille, jotka tavoittelevat listautumista pörssiin. Niiden pienten yritysten, jotka eivät halua toimia paikallismarkkinoiden ulkopuolella, ei tarvitse soveltaa standardia. Viime syyskuussa toteutetun mielipidekyselyn mukaan selvä enemmistö eurooppalaisista pk-yrityksistä, saksalaiset pk-yritykset mukaan luettuina, piti hyötyjä suurempina kuin haittoja ja parantaisi tilinpäätöskäytäntöä
IASB:n ponnistelut korkealaatuisten maailmanlaajuisten kirjanpitostandardien luomiseksi ovat merkittävä ja tervetullut asia Euroopan ja maailman talouksille, ja uskon vilpittömästi, että meidän pitäisi osoittaa niille suosiotamme.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Arvoisa puhemies, vuodesta 2005 voimassa ollut vaatimus, jonka mukaan julkisten pörssiyhtiöiden on sovellettava konsolidoitujen tilinpäätöstensä laadinnassa IFRS-standardeja (kansainväliset kirjanpitostandardit), on ollut laaja-alainen ja hyvin vaikutusvaltainen aloite.
Noin 100 maata soveltaa näitä standardeja, joiden yleistyminen on edistänyt vertailtavuutta ja avoimuutta, minkä ansiosta toimijoiden luottamus on parantunut, toimintaedellytykset ovat aiempaa oikeudenmukaisemmat ja markkinakuri on vahvistunut.
Ehdotus sisältää kaksi suurta haastetta hallintoon liittyen. Yhtäältä yksityinen elin, joka on luonut maailmanlaajuisia vapaaehtoisia standardeja vuodesta 1973 yritys- ja ammattipohjalta, on nyt ajautunut tilanteeseen, jossa sillä on suuri vastuu muuttaa luonnettaan, menettelyjään ja kokoonpanoaan, jotta siitä tulisi sellainen avoin ja valvottava organisaatio, jonka laillisuus kuvastaa sen uutta roolia.
On tarpeen tunnustaa ja sovittaa yhteen kaikkien asianosaisten julkisten ja yksityisten tahojen etua koskevat toimet ja turvata samalla organisaation rahoitus ja riippumattomuus standardien laadinnassa. Lisäksi organisaatio on otettava osaksi kansainvälistä hallintoa.
On myös tarpeen vahvistaa Euroopan kirjanpitohallintoa omaksumalla ennakoivampi ja kokonaisvaltaisempi lähestymistapa standardien valmisteluun, hyväksymiseen, toteuttamiseen ja arviointiin. On ratkaisevan tärkeää parantaa standardien käsitteellistä kehystä ja pitää mielessä, että ne eivät ole neutraaleja eivätkä teoreettisia ja saattavat tuottaa sekä voittajia että häviäjiä. Aivan samoin on tärkeää arvioida standardien vaikutukset ja varmistaa niiden yhteensopivuus unionin strategian kanssa, ottaa opiksi talouden mullistuksista ja säännellä hallinnollisten toimialueiden kirjanpitostandardeja tasapainoisesti.
Pk-yrityksille suunnatuista kirjanpitojärjestelyistä on tehtävä yksinkertaisia ja niillä on oltava yhteys niiden hyödyntämiseen sisämarkkinoilla ja maailman markkinoilla. Nämä asiat ovat mukana Radwanin mietinnössä, josta ollaan laajalti yksimielisiä ja joka on laadittu juuri oikeaan aikaan, kun ajatellaan vuonna 2009 suoritettavaa standardien tarkistamista, mahdollista valvontaelimen perustamista ja IASB:n neuvoa-antavan toimikunnan kokoonpanon uudistamista ennen ensi vuotta.
Othmar Karas
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvä parlamentin jäsen Radwan, hyvät naiset ja herrat, olen hyvin tyytyväinen tähän mietintöön ja tähän keskusteluun, sillä mielestäni käsittelemme tässä hyvin arkaluontoista aihetta ja teemme sen aidosti eri poliittisten ryhmien näkemykset huomioiden.
Useita asioita nousee selvästi esiin siitä, mitä on sanottu. Ensinnäkin tarvitsemme yhden yhtenäisen standardin osakeyhtiöille, muttemme halua niputtaa kaikkia yrityksiä yhteen. Toiseksi emme hylkää erityisesti pk-yrityksiä varten muotoiltuja sääntöjä, mutta meidän, eli Euroopan unionin, täytyy luoda kehys noita sääntöjä varten. Kolmanneksi tämänhetkiset ehdotukset ovat liian monimutkaisia, tulisivat liian kalliiksi eikä pk-yrityksillä ole niille käyttöä, minkä vuoksi meidän on hylättävä ne. Neljänneksi emme ole vieläkään saaneet tyydyttäviä vastauksia kysymyksiin siitä, kuka laatii mitäkin sääntöjä kenelle ja kuka valvoo menettelyä. Demokraattinen oikeutus puuttuu, lähestymistapaa ei ole eriytetty, pk-yritysten oikeutettuja toiveita ei ole huomioitu eikä demokraattinen valvontajärjestelmä toteudu asianmukaisesti.
Viidenneksi kun näihin kysymyksiin otetaan kantaa tai yritetään vastata, usein unohtuu, että kaksi kolmasosaa työvoimasta työskentelee yksityisellä sektorilla perheyritysten palveluksessa ja että suurin osa noista perheyrityksistä on pk-yrityksiä, jotka eivät tavoittele rahoitusta pääomamarkkinoilta. Meidän on muistettava tämä tarkastellessamme ehdotuksia, joissa kaikkia yrityksiä kohdellaan samalla tavalla.
Kiitos tästä hyödyllisestä keskustelusta!
Richard Howitt
(EN) Arvoisa puhemies, päätöslauselmaesityksemme 30 kohdassa huomautetaan, että tilinpäätöksiä tehdään sijoittajien lisäksi myös muille sidosryhmille.
Koska kiinnitämme 41 kohdassa huomiota tarpeeseen muuttaa EU:n lainsäädäntöä, haluaisin muistuttaa komission jäsentä siitä, että tämä parlamentti on äänestänyt sen puolesta, että kaikkiin neljänteen ja seitsemänteen yhtiöoikeusdirektiiviin tehtäviin muutoksiin on sisällytettävä vaatimus yritysten sosiaalisesta ja ympäristöön liittyvästä raportoinnista.
Kiinnitän hänen huomionsa vastaaviin vaatimuksiin Etelä-Afrikassa, Ranskan laissa uusista talousalan säännöissä sekä Walesin prinssin Accounting for Sustainability -hankkeen suosituksissa omassa maassani Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Samalla haluaisin vielä kysyä komission jäseneltä viitaten komission vuonna 2001 antamaan suositukseen ympäristöasioista taloudellisessa raportoinnissa, voisiko komissio antaa samanlaisen suosituksen sosiaalisesta raportoinnista. Haluaisin myös pyytää komission jäsentä vaatimaan kansainvälistä tilinpäätösstandardilautakuntaa sisällyttämään sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökulmat suunnittelemaansa hallintoa koskevaan selitysteokseen. Komissio voi kutsua tai olla kutsumatta tätä yritysten yhteiskuntavastuuksi, mutta ehkä voimme kaikki tänään yksimielisesti kutsua sitä vastuullisten yritysten tilinpidoksi.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Arvoisa puhemies, äskettäiset rahoitusalan kriisit ovat osoittaneet, että korkealaatuiset kirjanpitostandardit ovat tärkeitä markkinoiden toimivuuden kannalta.
Näin ollen minusta vaikuttaa siltä, että toinen kriisin opetus on se, että tällaisten kirjanpitostandardien merkityksen sekä niiden laatimisesta, tuottamisesta ja tulkinnasta vastaavien yksityisten organisaatioiden luonteen ja toiminnan välillä vallitsee tietty epätasapaino.
Parlamentin jäsen Radwanin mietintö huomauttaa siten aivan oikein, että ensimmäisenä on puututtava hallinnollisiin ongelmiin. Mielestäni hän tekee älykkäitä ja realistisia ehdotuksia siitä, että unionia edustavien elinten pitää osallistua ennakoivammin sellaisten standardien laadintaan, jotka otetaan myöhemmin mukaan yhteisön oikeusjärjestykseen yksityisten organisaatioiden sisäiset toimintasäännöt mukaan luettuina. Avoimuuden parantaminen, eturistiriitoja ehkäisevät suojalausekkeet sekä laajempi maantieteellinen edustus ovat esimerkkejä Radwanin esittämistä ehdotuksista.
Toinen mietinnössä käsitelty seikka on pk-yrityksiä koskeva kysymys. Meidän on parlamentissa korostettava tarvetta sovittaa yhteen kaksi tavoitetta: pk-yritysten kirjanpitoprosessien yksinkertaistaminen ja niihin liittyvien kustannusten alentaminen sekä asianmukaisten tietojen toimittaminen markkinatoimijoille.
Viimeinen parlamentin jäsen Radwanin käsittelemä seikka - josta olen samaa mieltä - on tarve laatia maailmanlaajuisia standardeja globaalissa ympäristössä. Näin ollen on äärimmäisen tärkeää tehdä sopimuksia muiden maailman pääasiallisten rahoitusmarkkinoiden kanssa, erityisesti Yhdysvaltojen kanssa.
Tämä edellyttää, että Euroopan unionin toimielimet, kuten tämä parlamentti ja kaikki keskustelua tänään kuuntelevat tahot, toimivat dynaamisemmin ja ovat tärkeämmässä roolissa.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa puhemies, tuen täysin sitä, mitä kollegamme juuri sanoi. Lähtökohtana tässä on se - kuten Radwan mietinnössään tuo esiin - että ilman poliittista mandaattia toimivan organisaation pitäisi kaikesta huolimatta luoda melko suuri toimenpidekokoelma, joka vaikuttaa talouteen ja jonka toimenpiteistä osa on sitovia. Ei riitä, että vain vaaditaan parempaa hallintoa tai parempia perusedellytyksiä. Poliittisten elinten on myös osallistuttava tähän aiempaa enemmän. Työmme tässä parlamentissa on askel oikeaan suuntaan, mutta lisätoimia tarvitaan.
Myös toista asiaa on pohdittava. Se, mitä alueellisen organisaation tasolla - tässä tapauksessa Euroopan unionissa - tehdään, pitäisi näkyä myös kansainvälisissä yhteyksissä. Kyse ei siis ole pyrkimyksestä soveltaa näitä sääntöjä vain tällä maailman alueella.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Arvoisa puhemies, kuten kollegani jo mainitsi, tässä mietinnössä käsitellään sitä, kuka vastaa kirjanpitoprosessissa mistäkin. Parlamentin rooli on aika merkittävä, ja mielestäni meidän myös pitäisi saada tämä tehtävä. Haluaisin kuitenkin todeta, että suhtaudun jossain määrin epäilevästi jokaisen teknisen yksityiskohdan tarkasteluun ja standardien laatimiseen. En pidä arviointimenettelyn kuvaamista sekä realisoitavien ja realisoimattomien varojen arvioimista täysin hyväksyttävänä. Tämän vuoksi en ole varma, pitääkö meidän puuttua asiaan ja onko tämä hyvä vai huono menetelmä. Meidän pitäisi odottaa asiantuntijoiden arviota. Samalla realisoimattomia varoja koskevan standardin tarkistaminen ja asiaa koskevat kuulemiset ovat jo alkaneet. Meidän pitäisi päättää asiasta vasta niiden jälkeen. Näin ollen ehdotan, ettemme tue 30 kohdan alakohdassa e ja 42 kohdassa esitettyjä ehdotuksia.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, voisinko saada komission jäsen McCreevyltä vahvistuksen siihen, ettei yksi yhtenäinen kirjanpitojärjestelmä - josta seuraa tarve lisätä menettelyjen yhtenäisyyttä - vahvista millään lailla perusteita tai edes vaatimuksia luoda EU:lle yhtenäinen konsolidoitu yhtiöverokanta?
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää parlamentin jäseniä huomioista. Tämä oli todellakin hyvin laaja-alainen keskustelu, joka toi esiin näkemyseroja useissa asioissa, ja olemme panneet ne merkille.
Haluaisin korostaa jälleen kerran sitä, että korkealaatuiset kansainväliset kirjanpitostandardit ovat ratkaisevan tärkeitä sekä Euroopan että muun maailman pääomamarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta. Näin ollen standardien laadintaprosessiin liittyvän hallinnon pitäisi olla vankka. Korkeatasoisen avoimuuden pitäisi olla sille tunnusomaista, ja sen pitäisi varmistaa, että sidosryhmien edut huomioidaan tasavertaisesti.
IASCF ja IASB ovat viime vuosina uudistaneet merkittävästi sisäisiä menettelyjään, mutta en voi kieltää, ettei parannettavaa olisi lisää. Lisäksi myönnän, että unionin pitäisi olla paremmin organisoitu, jotta se voisi paremmin ohjata IASB:n standardien laadintaa ja osallistua siihen. Lyhyesti sanottuna: vaikka IASB:n hallinto ja varsinainen prosessi olisivat täydellisiä, kansainväliset kirjanpitostandardit täyttävät eurooppalaisten sidosryhmien tarpeet vain, jos näkemykset esitetään johdonmukaisesti, vakuuttavasti ja oikea-aikaisesti.
Melkein kaikki puhujat viittasivat pk-yrityksiä koskevaan IFRS-standardiin ja toistan jälleen, ettei unionilla ole toistaiseksi oikeusperustaa sen hyväksymiseksi. Jos niin tehtäisiin, se edellyttäisi yhteispäätösmenettelyä Euroopan parlamentin kanssa. Toistaakseni asian, jonka olen sanonut monta kertaa pk-yrityksiä koskevasta IFRS-standardista: kun IASB oli ryhtymässä tähän työhön, tein useissa puheissa aika selväksi, ettei sen pitäisi olettaa EU:n tukevan kyseistä hanketta automaattisesti. Suosittelisimme sitä vain siinä tapauksessa, että se olisi yksinkertainen, tehokas ja vastaisi pk-yritysten tarpeita.
Heille kerrottiin tämä työskentelyn aikana. Ensimmäinen luonnos on nyt julkaistu. Käytin sitten tilaisuuden kertoa heille, ettei luonnos täyttänyt kyseisiä kriteerejä ja että nykyisen tilanteen vallitessa en edes voinut kuvitella suosittelevani sitä pk-yrityksille, koska se ei ollut yksinkertainen eikä tehokas. Tämä on edelleen kantani, mutta samoin kuin esimerkiksi parlamentin jäsen Purvis ja muut sanoivat, olisi ehkä hyvä, että pk-yrityksillä olisi yksinkertainen ja tehokas IFRS-standardi - mutta vain tällä erityisellä perusteella.
Ajatus on hyvä. En halua mitenkään lyödä ajatusta lyttyyn, mutten aio tukea nyt enkä tulevaisuudessa mitään pk-yrityksiä koskevaa hanketta, joka on vain monimutkaisempi ja jota kukaan ei ymmärrä. Sellaista ei tarvita. Käytän tilaisuuden hyväksi toistaakseni jälleen kerran parlamentille saman, minkä olen asiasta jo useaan otteeseen sanonut.
Parlamentin jäsen van den Burg viittasi XBRL-asiaan. Teemme yhteistyötä arvopaperimarkkinoiden valvontaviranomaisen kanssa päästäksemme yhteisymmärrykseen kaupallis-hallinnollista tietoa koskevista teknisistä standardeista. Vuoropuhelun seurauksena komissio voi ryhtyä lisätoimiin sääntelyä koskevien tietojärjestelmien yhteentoimivuuden edistämiseksi. XBRL:n avulla sijoittajat voisivat saada täyden hyödyn IFRS-standardeista. Toimet XBRL:n käytön tekemiseksi pakolliseksi Euroopan unionissa edellyttäisivät kattavaa vaikutustenarviointia sekä kustannus-hyötysuhteen arviointia taloudellisesta näkökulmasta.
Keskustelin asiasta myös SEC:n puheenjohtajan, Chris Coxin kanssa äskettäisellä Yhdysvaltain vierailullani, ja kannatan asian säilyttämistä asialistalla käydessämme sääntelyä koskevaa vuoropuhelua USAn viranomaisten kanssa. Standardit on hyväksyttävä kansainvälisesti ja niiden pitää olla teknisesti riippumattomia ja yhteentoimivia.
Kyse on todella mielenkiintoisesta kehityksestä ja tiedän, että parlamentin jäsen van den Burg järjesti hiljattain esityksen asiasta. Tein saman itse muutama kuukausi sitten - pyysin asiantuntijoita näyttämään, miten se oikeastaan toimii. Mielestäni kyse on aika lailla käänteentekevästä ja tervetulleesta asiasta, mutta emme tee mitään ennen kuin olemme saaneet toisen työn päätökseen.
Edustaja Mitchell esitti mielenkiintoisen huomion. Mielestäni hänen puheenvuorossaan oli tärkeää se, että me emme halua IASB:n tulevan ja sanovan ”EU:n elin tai joku muu elin”. Haluamme sen olevan kansainvälisesti hyväksytty elin - koska tähän tavoitteeseen kannattaa pyrkiä - ja sen täytyy olla riippumaton elin. Mielestäni tätä pitäisi pitää varmana, mutta lisäksi tarvitaan kunnollista palautetta eri sidosryhmiltä.
Haluan muistuttaa kaikille Euroopan unionissa, että juuri EU on tehnyt IASB:stä näin tärkeän. Olemme olleet vuodesta 2005 lähtien suurin lainkäyttöalue, joka on sanonut, että IFRS-standardista tulee pörssiyhtiöitä koskeva sääntö. Päätös tehtiin joitakin vuosia sitten yhdessä Euroopan parlamentin kanssa, ja jo tämä itsessään antoi suuremman merkityksen IASB:lle ja tälle prosessille.
Sanoisin - ja olen sanonut tämän useaan otteeseen myös IASB:lle - että katsastus, jota voidaan kutsua vaikutustenarvioinniksi, pitäisi tehdä ennen kuin standardeja otetaan käyttöön. Erityisesti IASB:n pitäisi tehdä niin EU:n elinten ja muiden elinten avulla. Meidän ei pitäisi odottaa siihen asti, että IASB ottaa standardit käyttöön. Työmme täällä on joko hyväksyä tai hylätä ne. Emme voi muuttaa niitä. Mielestäni standardeja olisi testattava riittävän hyvin etukäteen, jotta nähtäisiin, aiheuttavatko ne ongelmia, sen sijaan, että vakavat ongelmat huomataan vasta kun IASB:n prosessi on viety kokonaan läpi. Olemme huomauttaneet tästä useasti IASB:lle. Toivottavasti suurin osa meistä on tyytyväinen uusiin hallintorakenteisiin.
Myönnän, että tällä alalla riittää vielä tehtävää, mutta tämän ansiosta ongelmia tulee vähemmän jatkossa. Toivottavasti pääsemme jossain vaiheessa tilanteeseen, jossa nämä asiat menevät enemmän tai vähemmän automaattisesti, eivätkä aiheuta kenellekään hirvittävää päänsärkyä, koska kaikki työt on tehty aiemmin. Sitten meillä ei enää ole ongelmia.
Alexander Radwan
esittelijä. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, kiitos oikein paljon tästä keskustelusta, jonka aikana mietinnön pääasioille on osoitettu tukea ja vaihtoehtoja esitetty useisiin asiakohtiin.
Haluaisin ottaa esille kaksi asiaa. Olen varma, että olemme kaikki yhtä mieltä yhdestä seikasta, jonka alan yleistä kehitystä tukevat puhujat ovat tuoneet tänään useaan otteeseen esiin. Nimittäin siitä, että IFRS-organisaatio on nyt ryhtynyt toimiin esimerkiksi hallinnon osalta tämän parlamentin - Euroopan parlamentin - ja Euroopan unionin taholta tulleen painostuksen ansiosta. Joskus meidän täytyy olla suorapuheisia - ja olen tietoinen, että jotkut naispuolisista kollegoistani ovat arvostelleet minua tästä - sillä eräät tässä parlamentissa viime vuosina puhuneet henkilöt ovat ajoittain antaneet päivänselvästi ymmärtää, ettei Euroopan parlamentti juuri kiinnosta heitä. Hallintoa koskevasta ehdotuksesta käy ilmi, kuinka vähän asiassa on edistytty, koska sen mukaan tulevat valvontaelimet voisivat vastaanottaa neuvoja ainoastaan itse nimeämiltään henkilöiltä. Voin vain sanoa, että kaikkien niiden, joiden on jatkossa raportoitava parlamentille, miten äänestivät jostakin tietystä kohdasta, olisi varmistettava, että vastuunjako ja sananvalta päätöksenteossa ovat osa pakettia. Tämä on ensimmäinen kohta.
Tämänhetkisistä keskusteluista käy selvästi ilmi, ettei vaikutustenarviointeihin ole sitouduttu, sillä IFRS-organisaatio kieltäytyy yhä tekemästä niitä.
Pk-yrityksiä koskevista standardeista haluan sanoa jotakin kaikille niille, joiden mielestä meidän pitäisi ottaa ne käyttöön vapaaehtoisuuden pohjalta. John Purvisin innoittamana - John, tämä on osoitettu sinulle - haluan siteerata erästä riippumatonta kommentaattoria. Peter Holgate, PricewaterhouseCoopersin osakas, joka kirjoittaa Financial Timesin saksankieliseen versioon, on sanonut seuraavaa:
(EN) ”En ota Euroopan kantaa ollenkaan niin vakavasti. Vaikka unioni ei lopulta tukisi sitä, useat maat voisivat ottaa sen käyttöön osana yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteitaan. Jos muutamat suurimmat toimijat tekevät niin, se on tuotu mukaan eri ovesta, vaikkei EU haluaisikaan tehdä yhteistyötä.”
(DE) Lopulta tämä tarkoittaa, että kun muutamat maat ovat ottaneet kyseiset standardit käyttöön, niitä on pakko soveltaa kaikkialla Euroopan unionissa. Sellainen on tämän organisaation strategia. PricewaterhouseCoopers on jo ilmoittanut, että se näkee tämän liiketoimintamallina. Tämän vuoksi tarvitsemme oman, eurooppalaisen standardikokoelman pk-yrityksiä varten. Voimme pitää IFRS-standardia perustana, jos se on asianmukaista, mutta jos ei ole, niin luomme omat standardimme. Komission tehtävänä on varmistaa, ettei tänne ujuteta takaovesta standardeja, joita kukaan ei halua, mutta joista sitten tulisi yleisesti sitovia.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 12.00.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
(Istunto keskeytettiin klo 11.55 ja sitä jatkettiin klo 12.00.)
