Neuvosto esittelee esityksen yleiseksi talousarvioksi - Varainhoitovuosi 2010 (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana neuvoston esittely esityksestä yleiseksi talousarvioksi - varainhoitovuosi 2010.
Hans Lindblad
Arvoisa puhemies, on suuri etuoikeus saada olla täällä tänään. Tämä saa minut tuntemaan suurta nöyryyttä, ja olen iloinen voidessani esitellä teille neuvoston esityksen yleiseksi talousarvioksi.
Unionilla on edessään merkittäviä haasteita. Taloudellinen tilanne oli huomattavasti huolestuttavampi kuusi kuukautta sitten, mutta nyt tilanne näyttää vakaammalta. Riskiskenaario on tasapainoisempi, ja uhka ajautumisesta yhä syvemmälle talouden syöksykierteeseen on pienentynyt.
Edessämme on kuitenkin suuria ongelmia, kuten työttömyyden paheneminen, talousarvion alijäämien suureneminen sekä velan kasvu. Nämä seikat huomioon ottaen julkista taloutta on ehdottomasti hoidettava niin, että se on pitkällä aikavälillä kestävää. Monilla mailla on vielä paljon tehtävää saadakseen julkisen taloutensa tasapainoon.
Väestökehitys aiheuttaa valtaisaa painetta julkiselle taloudelle. Ilmastoon liittyvät haasteet vaativat uusia varoja, ja nykyiset varat on jaettava uudelleen. Mielestämme tämä merkitsee yleisesti ottaen sitä, että tulevan talousarvion on oltava erittäin maltillinen, jotta voimme huomioida tulevat tarpeet. Lisäksi siinä täytyy korostaa eurooppalaista lisäarvoa sekä investointeja, jotka voivat lyhyellä aikavälillä auttaa meitä pääsemään ylitse talouskriisistä ja pitkällä aikavälillä vahvistaa kilpailukykyämme.
Kyseiset haasteet on huomioitu esityksessä, jonka neuvosto hyväksyi yksimielisesti. Talousarvioesitys on valtiontalouksien näkökulmasta kurinalainen ja kestävä. Se edistää tutkimusta, koulutusta, kilpailukykyä, innovointia sekä infrastruktuurien kehittämistä. Lisäksi se edistää yhteenkuuluvuutta. Neuvoston talousarvioesitykseen on myös jätetty liikkumavaraa odottamattomia tilanteita varten.
Talousarvioesityksemme perustuu melko yksinkertaiseen logiikkaan. Jos haluamme edistää kasvua, työllisyyttä ja hyvinvointia, meidän pitää oppikirjojen mukaan toteuttaa kestävää, uskottavaa ja varovaista politiikkaa, mutta toisaalta on investoitava koulutukseen, tutkimukseen, infrastruktuuriin ja palkkaerojen tasoittamiseen EU:ssa. Juuri tähän olemme pyrkineet.
Neuvoston esitys on tasapainoinen, mutta silti kunnianhimoinen. Vuoden 2009 talousarvioon verrattuna olemme lisänneet maksusitoumusmäärärahoja 1,1 prosentilla ja maksumäärärahoja melkein 4 prosentilla. Sekä esityksemme että sitä koskevan tulevan sopimuksen on täytettävä tietyt perustavaa laatua olevat vaatimukset, joita noudatettiin ensimmäisessä käsittelyssä myös neuvostossa. Talousarviossa on taattava riittävä rahoitus EU:n vuodeksi 2010 asettamille ensisijaisille tavoitteille. EU:n on kyettävä myös reagoimaan nopeasti edessä oleviin haasteisiin. On korostettava erityisesti eurooppalaista lisäarvoa. Talousarvion on oltava kurinalainen ja taloudenhoidon on oltava kestävää. Muussa tapauksessa emme voi palauttaa vähitellen julkisen talouden tasapainoa.
On tärkeää noudattaa asetettuja ylärajoja. EU:lla on oltava riittävästi joustovaraa, jotta se voisi vastata tuleviin tarpeisiin ja selvitä yllättävistä tilanteista. On myös ratkaisevan tärkeää, että EU:n talousarvioon jätetään riittävästi liikkumavaraa. Esityksessämme yleiseksi talousarvioksi maksusitoumusmäärärahat ovat 138 miljardia euroa ja maksumäärärahat 121 miljardia euroa. Neuvosto on tehnyt komission alustavaan talousarvioesitykseen joitakin vähennyksiä, jotka perustuvat yksityiskohtaiseen analyysiin talousarvion toteuttamisesta, talousarviota koskevista ennakkovaroituksista sekä toimintaa koskevista ilmoituksista. Lisäksi tarkastelemme sitä, minkä verran kapasiteettia on käytettävissä ohjelmien ja toimenpiteiden toteuttamiseen. Avaintekijöitä analyysissamme olivat täytäntöönpanoaste ja vastaanottokyky.
Seuraavaksi puhun lyhyesti joistakin yksityisistä otsakkeista. Ala-otsake 1a, joka koskee tutkimusta ja innovointia, on kaikkein tärkein osatekijä, ja talousarvioesityksessämme taataan riittävät varat sitä varten. Lisäksi energia- ja infrastruktuurialan hankkeisiin suunnataan aiempaa enemmän varoja. Jos huomioimme talouden elvytyssuunnitelman kirjanpidolliset vaikutukset, kyseiselle alalle suunnattujen varojen määrä kasvaa 8 prosenttia. Siis kahdeksan prosenttia! Se on paljon, ja kuten kaikki tiedätte, Euroopan talouden elvytyssuunnitelman rahoittaminen on yksi niistä aiheista, joista meidän on keskusteltava syksyn aikana.
Alaotsakkeen 1b maksusitoumusmäärärahojen osalta neuvosto hyväksyi komission esityksen. Maksumäärärahojen osalta neuvosto puolestaan katsoo, että jotkut vähennykset ovat alustavaan talousarvioesitykseen nähden mahdollisia. Haluaisin kuitenkin korostaa sitä, että maksumäärärahojen määrä on esityksessämme 3,2 prosenttia suurempi kuin vuonna 2009.
Otsakkeeseen 2 neuvosto esittää huomattavaa korotusta vuoteen 2009 verrattuna sekä maksusitoumusmäärärahoihin että maksumäärärahoihin; maksusitoumusmäärärahat kasvaisivat 4,5 prosenttia ja maksumäärärahat 9,5 prosenttia, jos elvytyssuunnitelman kirjanpitovaikutukset otetaan huomioon.
Otsakkeeseen 3 neuvosto teki komission alustavaan talousarvioon nähden vain muutaman pienen muutoksen. Maahanmuuttopolitiikkaan ja Frontexin toimintaan on varattu riittävästi varoja.
Otsakkeeseen 4 on äärimmäisen tärkeää jättää merkittävä liikkumavara kyseisen otsakkeen ylärajaan nähden, jotta voimme reagoida parhaalla mahdollisella tavalla ennalta arvaamattomiin tilanteisiin. Näin ollen neuvosto jätti ensimmäisessä käsittelyssä 310 miljoonan liikkumavaran kyseiseen otsakkeeseen. Kyseisen alan lisätarpeita käsittelevän oikaisukirjelmän perusteella se on erittäin perusteltua. Hätäapuvarauksen osalta neuvosto hyväksyi komission ehdottamat maksusitoumusmäärärahat. Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan merkitys kasvaa, minkä takia neuvosto takaa riittävät määrärahat kyseistä politiikkaa varten.
Hallintomenoihin neuvosto teki tiettyjä kohdennettuja vähennyksiä kunkin toimielimen taloudellisen tilanteen ja erityispiirteet huomioon ottaen. Tavoitteena on varmistaa, etteivät hallintomenot kasva inflaatiota nopeammin. Toimielinten pyyntöjä uusien virkojen perustamisesta uusia toimintoja varten ei hyväksytty vuonna 2010 perustettavia uusia virastoja sekä Frontexia lukuun ottamatta.
Heinäkuussa pidetyssä sovittelukokouksessa korostettiin jälleen kerran sitä, miten tärkeää on toteuttaa vuosien 2004 ja 2007 laajentumisiin liittyvät rekrytoinnit. Hyväksyimme asiasta myös yhteisen julkilausuman. Samassa yhteydessä parlamentin edustajat kertoivat kannattavansa yhteiseen lähestymistapaan pyrkimistä EU:n toimielinten ja erillisvirastojen rakennuksia koskevassa politiikassa. Olen varma siitä, että tästä annetaan - onneksi - julkilausuma myöhemmin syksyllä.
Lopuksi haluaisin vielä painottaa sitä, että neuvoston ja Euroopan parlamentin välisissä kokouksissa on vallinnut myönteinen ilmapiiri. Olen sitä mieltä, että rakentava yhteistyö on ainut keino saada aikaiseksi kestävä talousarvio.
Algirdas Šemeta
Arvoisa puhemies, minulla on suuri ilo saada puhua täällä tänä aamuna. Tiedän, että tämänkertaisen talousarviomenettelyn ensimmäiset vaiheet - kuten heinäkuussa pidetty sovittelukokous - ovat sujuneet hyvin myönteisessä ilmapiirissä. Toivottavasti voimme hyödyntää tätä yhteistyötä myös tulevien viikkojen aikana. Vuoden 2010 talousarviomenettely on edelleen jossain määrin kesken, eikä joistakin tärkeistä asioista, kuten Euroopan talouden elvytyssuunnitelmasta, ole vielä päästy sopimukseen. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että kaikki kolme toimielintä tekevät tiivistä yhteistyötä keskenään.
Ottaen huomioon tilanteen kehittymisen neuvoston ensimmäisen käsittelyn sekä vuoden 2010 talousarvioesityksen laatimisen jälkeen komissio myöntää, etteivät neuvoston esittämät leikkaukset ole yhtä ankaria kuin aiempina vuosina. Haluaisin kuitenkin tuoda esiin joitakin erityisiä huolenaiheita. Komissio pahoittelee sitä, että neuvosto päätti leikata maksumäärärahoja 1,8 miljardilla eurolla. Otsakkeisiin 1 a ja 4 esitetyt leikkaukset ovat suhteessa muita otsakkeita suurempia, mikä välittää kielteisen viestin työpaikkojen lisäämistä koskevien ensisijaisten alojen ja EU:n kansainvälisen aseman näkökulmasta. Tämä koskettaa erityisesti liittymistä valmistelevaa tukea.
Hallinnolliseen tukeen sisältyvään yleiseen kulukorvaukseen sekä tutkimuksen ja virastojen toiminnan hallinnollisiin kulukorvauksiin esitetyt leikkaukset ovat erityisen kovia. Kunkin viraston erityistilannetta ei ole otettu huomioon, vaan esitetyt leikkaukset ovat - joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta - yleisiä riippumatta asianomaisen viraston kehitysasteesta tai tehtävistä. Hallinnollisen tuen kuluihin esitetyt leikkaukset estävät ohjelmien täytäntöönpanon erityisesti tutkimuksen sekä ulkosuhteiden alalla. Toivon, että parlamentti pyrkii korjaamaan tilanteen ensimmäisessä käsittelyssään.
Vaikka otsakkeisiin 1 b ja 2 esitetyt leikkaukset ovat valitettavia, huoliani hälventävät osaksi neuvoston ehdottama julkilausuma maksumäärärahoista sekä mahdollisuus tarkastella maatalouden tarpeita uudelleen tulevassa oikaisukirjelmässä, jonka komissio antaa lokakuun lopulla.
Kuten on jo todettu, komissio on esitellyt budjettivallan käyttäjälle otsakkeeseen 4 liittyviä tarpeita käsittelevän oikaisukirjelmän. Sen pääsisältö on seuraavanlainen: Lisätään palestiinalaishallinnon tukemiseen sekä Gazan alueen jälleenrakentamiseen suunnattuja maksusitoumusmäärärahoja 95 miljoonalla eurolla ja maksumäärärahoja 60 miljoonalla eurolla. Tarkastellaan banaanialan tukitoimenpiteiden käyttöönottoa sellaisen kauppasopimuksen mahdollistamiseksi, joka vaikuttaa banaaneja tuottavia AKT-valtioita koskevaan etuusjärjestelyyn. Kehitysmaiden tukemiseen ilmastonmuutoksen torjunnassa osoitettuihin maksusitoumuksiin on ehdotettu 50 miljoonan euron ja maksumäärärahoihin 20 miljoonan euron korotusta, minkä pitäisi osaltaan edesauttaa joulukuussa Kööpenhaminassa järjestettävän ilmastonmuutoskonferenssin onnistumista.
Otsakkeen 5 (Hallinto) osalta komission alustava talousarvioesitys oli erityisen vaatimaton, koska siinä ehdotettiin komission hallintomenoihin vain 0,9 prosentin korotusta vuoteen 2009 verrattuna. Neuvosto on tunnustanut tämän, joten on melkoinen pettymys, että neuvosto esittää lisää leikkauksia komission hallinnolliseen talousarvioon.
Lopuksi totean, että toivon Euroopan parlamentin palauttavan talousarvioesitykseen neuvoston leikkaamat määrärahat. Luotan myös siihen, että kolmen toimielimen neuvottelut käydään rakentavassa hengessä ja että talousarviomenettelyssä päästään lopulta tyydyttävään tulokseen.
Puhemies
(PL) Kiitos, arvoisa komission jäsen Šemeta, että esititte komission kannan ja piditte kiinni puheajastanne, mikä on hyvin tärkeää. Haluaisin todeta, että tämä on alustava keskustelu. Seuraavaksi keskustelemme asiasta budjettivaliokunnassa ja muissa valiokunnissa, ja pääkeskustelu käydään muutaman viikon päästä.
László Surján
Aion puhua äidinkieltäni, koska toivoisin Euroopan olevan paikka, jossa äidinkielen puhuminen on luonnollinen oikeus kaikissa parlamenteissa sekä muilla julkishallinnon aloilla. Sellaisessa Euroopassa ei olisi lakeja, joilla ihmisiä estetään käyttämästä äidinkieltään - ei edes Slovakiassa. Olen myös odottanut, että vallitseva rahoituskriisi vähentää tuotantoa ja lisää työttömyyttä mutta antaa samalla mahdollisuuden parantaa Euroopan unionin talousarviota erilaisten uudistusten kautta.
Euroopan parlamentti esitti näkemyksensä jo helmikuussa. Oli rohkaisevaa, että sekä Euroopan komissio että neuvosto ilmaisivat olevansa samaa mieltä siitä. Sen perusteella, mitä tiedän talousarvioesityksestä, joudun surukseni toteamaan, että yritykset muuttaa kauniit sanat todellisiksi numeroiksi ei täysin onnistunut. On tullut aika myöntää, ettei kukaan ole tyytyväinen Euroopan unionin talousarvioon. Talousarvion tulopuoli muodostaa jäsenvaltioille suuren taakan, mutta käytettävissä olevat määrärahat eivät riitä niiden tavoitteiden toteuttamiseen. Emme ole lähelläkään täystyöllisyyttä tai tietoyhteiskunnan toteutumista. Käytämme paljon rahaa maatalouteen, mutta maidontuottajat ovat ajautuneet hankalaan kriisiin. Menopuolella suurin menoerä on koheesiopolitiikka, mutta silti alueiden väliset erot vain kasvavat jatkuvasti.
Euroopassa syntyneet ja koulutetut tutkijat työskentelevät Euroopan unionin ulkopuolella. Tästä johtuen olemme jäljessä myös innovoinnin alalla. Toivoimme siis, että kriisi antaisi mahdollisuuden uudistuksiin, jotta Euroopan unionin talousarviosta voitaisiin tehdä kansalaisten kannalta parempi ja konkreettisempi. Toivoimme myös, että talousarviota toteutetaan sääntöjen mukaisesti ja ilman korruptiota mutta että lisäksi tarkastelemme kuluja ja arvioimme, mitkä ohjelmat tuottavat todellista arvoa ja tuottoa käyttämillemme rahoille.
Mitä voimme nyt tehdä? Parlamentti aikoo tehdä kaikkensa muokatakseen talousarviota siten, että sen viesti on EU:n kansalaisten näkökulmasta selkeämpi. Haluamme lisää määrärahoja niihin alamomentteihin, jotka auttavat selviämään kriisistä. Tätä silmällä pitäen aiomme esitellä ajatuksemme talouden elvytyssuunnitelman toteuttamisesta. Haluamme myös katkaista ilmastonmuutoksen aiheuttamilta haasteilta pahimman kärjen. Haluamme, että rahoituskriisiin reagoidaan tehokkaasti siten, että kriisi huomioidaan kaikissa talousarvion kohdissa sen sijaan, että tyydytään käyttämään ne pari miljardia euroa, jotka on korvamerkitty tätä tarkoitusta varten laaditusta suunnitelmasta. Siten unionin kansalaiset huomaisivat, ettei Euroopan unioni ole mikään turha menoerä vaan tehokas työkalu heidän ongelmiensa ratkaisemiseksi. Pyydän Euroopan parlamentin jäseniä, neuvostoa sekä komissiota tukemaan tätä.
Vladimír Maňka
Arvoisa puhemies, arvoisa valtiosihteeri, hyvä komission jäsen, olemme varmasti yhtä mieltä siitä, että Euroopan parlamentin talousarviota laadittaessa on keskityttävä Euroopan parlamentin päätehtävään, eli lainsäädäntötyöhön. Muut kuin tätä menettelyä koskevat kysymykset on jätettävä mahdollisimman pitkälti talousarvion ulkopuolelle.
Keskustelemme myöhemmin tänään talousarvion lopullisesta versiosta Euroopan parlamentin puhemiehen ja budjettivaliokunnan välisessä sovittelumenettelyssä. Haluaisin tässä vaiheessa kiittää poliittisten ryhmien edustajia. Eilisessä budjettivaliokunnan kokouksessa tuettiin ehdotuksia vähentää määrärahoja ja toimenpiteitä, minkä ansiosta rahavarat saadaan paremmin käyttöön.
Havaitsemme jatkuvasti puutteita, jotka estävät meitä käyttävästä varojamme täysin tehokkaasti. Yhtenä esimerkkinä voidaan mainita turvallisuus rakennuksissa, joissa näitä keskustelujamme käymme. Kuten tiedätte, vietämme neljä päivää kuukaudesta Strasbourgissa. Silti kummankin toimipaikan sisäänkäynneillä oli vielä jokin aika sitten vartijat ympäri vuoden. Euroopan parlamentin uusi pääsihteeri ja hänen kollegansa saivat tämän selville ja ryhtyivät toimenpiteisiin, joilla voidaan säästää vuosittain yli 2 miljoonaa euroa.
Toinen esimerkki on tilintarkastustuomioistuimen käännöksiä käsittelevät kertomukset. Heikko suunnittelu sekä käännösten saatavuutta koskevan tiedotuksen ongelmat tai sen täydellinen puuttuminen johtavat siihen, ettei kyseisiä voimavaroja voida käyttää tehokkaasti. Käännöksistä vastaava yksikkö ohjaa työt usein automaattisesti talon ulkopuolisille kääntäjille tarkistamatta, olisiko työ kuitenkin mahdollista tehdä yksikön sisällä.
Tämän takia ehdotamme viiden prosentin varaumaa niihin määrärahoihin, jotka on korvamerkitty talousarviossa eri toimielinten käännöskuluihin. Varauman määrärahat vapautettaisiin heti, kun yksikkö osoittaa käyttävänsä yksikön omat voimavarat täysimääräisesti. Pelkästään käännöstoiminnassa voitaisiin näin säästää vuosittain noin 11 miljoonaa euroa.
Vastaavia esimerkkejä on lukuisia. Suurimmalla osalla niistä on yhteinen nimittäjä: hyödynnämme heikosti riippumattomia tutkimuksia varojen käytöstä ja työn organisoinnista. Uskon, että poliittinen tahto, jota eri poliittisten ryhmien edustajat osoittivat eilen budjettivaliokunnan keskusteluissa, kantaa jatkossa hedelmää.
Rakennusten hankinta, ylläpito ja vuokrakulut muodostavat yhden suurimmista hallinnollisista menoeristä EU:n toimielimissä. Menneisyydessä on ollut useita tapauksia, joissa toimielimet ovat ostaneet tai vuokranneet kiinteistöjä hyödyntäen menetelmiä, jotka eivät ole kovin tehokkaita. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan toimielimet eivät tee yhteistyötä noilla aloilla tai edes arvioi omia käytäntöjään.
Näin ollen olemme pyytäneet Euroopan parlamentin hallintoa laatimaan rakennuksia koskevan keskipitkän aikavälin strategian. Halusimme tehdä asiasta järkevän päätöksen ensimmäisessä käsittelyssä. On laadittava yhteinen rakennuspolitiikka, joka käsittää Euroopan parlamentin ohella myös muut toimielimet. Lisäksi on parannettava yhteistyötä tällä alalla. Arvoisa valtiosihteeri, olen iloinen, että parlamentin tapaan myös neuvosto on ottanut tämän asian ensisijaiseksi tavoitteeksi, ja kiitän teitä siitä.
Alain Lamassoure
Arvoisa puhemies, aivan ensiksi haluan onnitella komission jäsen Algirdas Šemetaa siitä, että hänen nimityksensä talousarviosta vastaavaksi komission jäseneksi vahvistettiin eilen.
Olemme vakuuttuneita siitä, että onnistumme luomaan häneen yhtä hyvät suhteet kuin hänen edeltäjäänsä. Toivotamme hänelle myös yhtä menestyksekästä uraa politiikassa kuin mikä Dalia Grybauskaitëlla on ollut.
Arvoisa puhemies, tätä hetkeä leimaavat maailmanlaajuinen kriisi, merkittävien diplomaattisten tapahtumien valmistelu sekä unionin toimielimissä vallitseva epävarmuus. Tällaisena aikana budjettivaliokunta pyrkii toimimaan yhteistyöhengessä. Kuten esittelijämme totesi, pahoittelemme leikkauksia, joita neuvosto on tehnyt komission esitykseen. Toisaalta kuitenkin ymmärrämme sen, että jäsenvaltioiden julkisen talouden tila estää niitä menemästä kovin paljon pidemmälle tänä vuonna.
Kuten on todettu, vuoden 2010 on ehdottomasti tuotettava tulosta: erityisesti elvytyssuunnitelman osalta vuoden 2010 osuuden rahoituksen on oltava tasapainossa. Tiedämme, että menoja joudutaan kohdentamaan uudelleen, mutta niissä ei pidä keskittyä muihin ensisijaisiin tavoitteisiin, joista parlamentti ja neuvosto ovat sopineet jo aiemmin.
Vuoden 2010 jälkeistä aikaa ajatellen parlamentti pyrkii käynnistämään yhdessä komission, neuvoston, nykyisen puheenjohtajavaltion Ruotsin sekä tulevan puheenjohtajavaltion Espanjan kanssa työt kolmessa tulevaisuuden kannalta merkittävässä asiassa.
Jos asiat sujuvat Irlannissa toiveidemme mukaisesti, ensimmäinen työstettävä asia on Lissabonin sopimukseen perustuvan menettelyn täytäntöönpano, aikataulu ja työskentelytavat.
Toinen on rahoituskehystä koskeva väliarviointi. Monivuotista rahoituskehystä koskeva yhteinen päätös tehtiin toukokuussa 2006, minkä jälkeen on koettu rahoituskriisi, energian, raaka-aineiden ja jopa elintarvikkeiden hintoihin kohdistuvat hyvin suuret paineet sekä ilmastonmuutosta koskevat neuvottelut. Lisäksi - valitettavasti joudun toteamaan tämän - Lissabonin strategian toteutuksessa on epäonnistuttu, ja se näkyy tänään selvästi. Näin ollen monivuotisia suuntaviivoja on tarkasteltava hyvin huolellisesti. Se onkin tulevan komission ensimmäinen tehtävä.
Kolmas työstettävä asia on unionin talousarvion varoja koskeva uudistus. Tiesimme jo ennen kriisiä, ettei yksikään jäsenvaltio ollut enää halukas maksamaan Euroopan menoja. Kriisin seurauksena yksikään jäsenvaltio ei voi enää maksaa niitä. Talouden elvytykseen suuntaamamme varat ovat hädin tuskin 0,03 prosenttia unionin BKT:stä.
Olemme täysin tietoisia siitä, että asia on äärimmäisen hankala mutta Euroopan parlamentti aloitti kuitenkin sitä koskevan yhteistyön kansallisten parlamenttien kanssa jo neljä vuotta sitten. Euroopan parlamentti aikookin ehdottaa keskustelujen käynnistämistä joillakin yhteistyöaloilla ensi vuonna.
Hans Lindblad
Arvoisa puhemies, sekä komissio että Euroopan parlamentti ovat todenneet, että meidän on ratkaistava useita hankalia kysymyksiä tämän syksyn aikana. Toivottavasti saamme käsiteltäväksi myös joitakin helppoja kysymyksiä. Yksi hankalimmista kysymyksistä on elvytyssuunnitelma ja sen rahoittaminen. Olen kuitenkin hyvin toiveikas sen suhteen, että onnistumme. Tiedän, että onnistumme. Meillä ei ole vaihtoehtoa.
Toinen kysymys, jota meidän on käsiteltävä niin lyhyellä kuin pitkällä aikavälillä on luonnollisesti ilmastonmuutos ja ilmastopolitiikan rahoittaminen.
Lopuksi käytän tilaisuuden hyväkseni ja kiitän teitä siitä, että sain puhua täällä tänään.
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Haluaisin onnitella komission jäsentä nimityksestä tehtävään. Hyvä komission jäsen, liettualaisilla komission jäsenillä on edessään menestyksekäs ura. Toivotamme teille onnea ja menestystä niin työhönne komission jäsenenä kuin sen jälkeen. Edeltäjänne on nykyään Liettuan päämies.
