Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin toiminta
Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana Markovin laatima talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietintö (A5-0421/2002) Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) toiminnasta (2002/2095(INI)).

Markov (GUE/NGL)
Arvoisa puhemies, arvoisa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin pääjohtaja Lemierre, arvoisat parlamentin jäsenet, haluan aloittaa toivottamalla pääjohtaja Lemierren ja hänen kollegansa tervetulleiksi Euroopan parlamenttiin ja käyttää tilaisuutta hyväkseni esittääkseni lämpimät kiitokseni teille ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD:n) henkilöstölle siitä erinomaisen myönteisestä yhteistyöstä, jota teimme tämän mietinnön valmistelussa. EBRD vastaili minulle hyvin avoimesti ja yhteistyöhalukkuutta osoittaen. Tämä teki työstäni mietinnön parissa mielenkiintoisen, ja sain sen kuluessa runsaasti tietoa. Sain mahdollisuuden keskustella moneen otteeseen EBRD:n edustajien ja hankkeista vastaavien eri maiden virastojen edustajien kanssa, joten sain tarkan kuvan EBRD:n toiminnasta, sen ongelmista ja onnistumisista, mutta myös sen epäonnistumisista, joita tosin on ollut vähemmän.
EBRD on ainutlaatuinen pankki kehityspankkien joukossa sen poliittisen tehtävän vuoksi. Sen tehtävänä on huolehtia avoimeen markkinatalouteen siirtymisestä ja edistää yksityistä aloitteellisuutta ja yrittäjätoimintaa niissä Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa, jotka ovat sitoutuneet noudattamaan monipuoluedemokratian, moniarvoisuuden ja markkinatalouden periaatteita. Pankin poliittiseen tehtävänkuvaan kuuluu myös ympäristön kannalta järkevän ja kestävän kehityksen tukeminen sen kaikissa toiminnoissa. Minusta myös muiden kehityspankkien toimintaa ohjaavat poliittiset suuntaviivat olisivat suotavia. Nyt, kun olemme tutkineet tarkoin EBRD:n toimintaa, voimme todeta, että se on täyttänyt hyvin nykyisen tehtävänsä.
Valitessaan rahoitettavia hankkeita EBRD osallistuu mieluummin pieniin ja keskisuuriin hankkeisiin kuin edistää suuria mainetta tuovia hankkeita. Se osoittaa suurta riskinottovalmiutta sitoutumalla hankkeisiin, joita muuta pankit pitävät liian riskialttiina, mutta se ei pyri järjestelmällisesti hankkimaan valtiontakuita. Sen toiminnan keskeisenä tavoitteena on pienten ja keskisuurten yritysten kehittäminen. Tässä yhteydessä on syytä erikseen mainita EBRD:n mikrorahoitushankkeet. Pankin suuri riskinottovalmius ei kuitenkaan vahingoita hyvää yritysjohtamista, mistä on osoituksena se, että se on aina saanut kansainvälisiltä luokituslaitoksilta kaikkein parhaimman luokituksen (AAA). 
Haluaisin esittelijänä tehdä EBRD:lle joukon suosituksia siitä huolimatta, että sen toiminta saa yleisesti ottaen myönteisen arvion. Vaikka pankin toiminnassa keskitytään lähinnä yksityisten ja julkisten yritysten siirtymäprosessin edistämiseen, tällä toiminnalla on eittämättä myös makrotaloudellisia vaikutuksia. Näin ollen tähän toiminnan arviointiin olisi sisällytettävä kansantaloudellisia tietoja, mitä ei ole vielä toistaiseksi tehty. Tarkoitan erityisesti sellaisia tietoja, kuten työllisyyden kehitys, palkka- ja tulokehitys, tuottavuus ja yritysten liikevaihto. Täten voitaisiin verrata sellaisia alueita, joilla EBRD toimii, niihin alueisiin, joilla EBRD:llä ei ole toimintaa, ja siten voitaisiin arvioida EBRD:n toiminnan vaikutuksia makrotaloudelliseen kehitykseen.
Näin ollen EBRD:n toiminnassa olisi pyrittävä myös synergiaan. Jos noudatetaan sellaista kokonaisvaltaista lähestymistapaa, joka edistää kattavien, alueellisten lisäarvoketjujen muotoutumista, voidaan tukea alueiden taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä ja edistää siten kestävää kehitystä, mikä on, kuten täällä on jo todettu, yksi pankin tehtävistä. 
Minusta on myös tärkeää kannustaa EBRD:ää valitsemaan toimintalinjansa paikallisten olosuhteiden mukaan. Kaikissa niissä maissa, joissa pankki toimii, on tehty siirtymäprosessin kuluessa erilaisia päätöksiä, jotka koskevat niiden talousrakenteita ja etenkin julkisen ja yksityisen sektorin välistä jakoa. Näin ollen pankin ei pitäisi yrittää toimia samalla tavalla joka maassa. Pankin poliittinen tehtävä ymmärrettäisiin väärin, jos sen päämääränä olisi kohota ääriliberalismin lähettilääksi ja
jos se asettaisi ainoaksi tavoitteekseen yksityistämisen ja hallitsemattoman liberalisoinnin edistämisen. Näin se ei tee, mutta haluan painottaa, että tähän on alusta pitäen varauduttava.
Mietintöni on Euroopan parlamentille ensimmäinen laatuaan, sillä parlamentti on nyt ensimmäistä kertaa tutkinut ja arvioinut EBRD:n toimintaa. Tämä kuroo umpeen sen kuilun, joka erotti EBRD:n muista pankeista, kuten Euroopan investointipankista, jonka toimintaa parlamentti on arvioinut jo vuosia. Euroopan parlamentille tullaan tulevaisuudessa laatimaan mietintö EBRD:n toiminnasta joka toinen vuosi. Katson, että tällä valiokunta-aloitteisella mietinnöllä on valettu perusta EBRD:n ja Euroopan parlamentin väliselle myönteiselle ja jatkuvalle yhteistyölle.
Solbes Mira
Arvoisa puhemies, haluan ensiksi onnitella esittelijä Markovia hänen mietinnöstään, joka käsittelee Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) toimintaa. 
Mielestämme mietintö antaa oikean kuvan EBRD:n tehtävän ja toiminnan luonteesta, koska siinä määritellään kolme, vain tälle pankille ominaista tehtävää. Ensinnäkin pankilla on sekä poliittinen että taloudellinen tehtävä. Toiseksi se on harjoittanut ehdollistamispolitiikkaa. Erityisesti tämä on vaikuttanut pankin osallistumiseen ympäristöasioihin, kuten esittelijä Markov totesi. Kolmanneksi pankki on sitoutunut käyttöön annettujen varojen täydentävyyteen ja kannattavuuteen. Tämän vuoksi EBRD:n on otettava riskejä, joista yksityiset toimijat kieltäytyisivät.
EBRD:n käytännönläheinen tapa määritellä tehtävänsä tulee selvästi esiin myös mietinnöstä. Tämä käytännönläheisyys on auttanut pankkia ratkaisemaan monia mahdollisia ristiriitatilanteita siten, että se on sovittanut poliittisen ja taloudellisen toimintakehyksensä kunkin maan taloudelliseen, kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitysvaiheeseen. Sen ansiosta EBRD on myös voinut tarkistaa toimintansa painopistealueita ja suunnitella vähitellen tukeaan pienille ja keskisuurille yrityksille tai paikallisille rahoituslaitoksille näiden painopisteiden mukaisesti. Tämän lisäksi strategisille kansainvälisille investoijille suunnattua tukea on lisätty.
Tämän käytännönläheisen lähestymistavan ansiosta EBRD on voinut osakkaidensa tuella korjata joitakin tehtäväänsä liittyviä rajoitteita. Esimerkkinä mainittakoon, että pankin yleisessä strategiassa kiinnitetään nyt aiempaa enemmän huomiota sääntelyjärjestelmän uudistamiseen ja siihen, miten tehokkaasti paikallishallinto ja oikeusviranomaiset panevat sitä täytäntöön.
Markovin mietinnössä myös kehotetaan aivan syystä kiinnittämään aiempaa enemmän huomiota tämän lähestymistavan tiettyihin näkökohtiin. Olisi esimerkiksi pohdittava entistä huolellisemmin tuotantoalan rakenneuudistuksen sosiaalisia ja poliittisia näkökohtia. Toinen näkökohta koskee pankin roolin lisäämistä energia-alan kestävässä kehityksessä. Kolmantena voidaan mainita pankin toiminnan vahvistaminen kunnallisella tasolla.
Haluaisin seuraavaksi sanoa muutaman sanan unionin ja EBRD:n välisistä suhteista. Ensinnäkin suhteet ovat aivan uudenlaiset institutionaalisessa mielessä, sillä EBRD on ainut kansainvälinen elin, jossa Euroopan komissio on osakkaana. Tämä näkyy selvästi pankin hallintoneuvostossa, jossa jäsenvaltiot ja unionin toimielimet muodostavat yhdessä enemmistön äänestystilanteissa. 
Yhteisön ja EBRD:n välinen yhteistyö on toinen tärkeä asia, jossa on tapahtunut huomattavaa kehitystä. Yhteistyö on käsittääkseni nyt hyvin tiivistä ja monimuotoista. Se on vahvistunut etenkin sen ansiosta, että pankki on osallistunut aktiivisesti liittymistä edeltävään strategiaan. Komission yksiköiden ja pankin välinen työsuhdeverkosto on nyt tukevasti pystyssä. Tämä on lisännyt merkittävästi pankin hankkeiden tukemiseen tai yhteisrahoitukseen osoitettuja yhteisön määrärahoja. 1990-luvun alussa näiden määrärahojen osuudeksi arvioitiin noin 40 miljoonaa euroa. Niiden osuus on kuitenkin viime vuosina lisääntynyt siten, että määrä on nyt keskimäärin 300 miljoonaa euroa vuodessa. 
Yhteistyö pankin kanssa antaa aihetta todelliseen tyytyväisyyteen poliittisten prioriteettien kannalta. Olemme pankin ansiosta voineet perustaa toimemme kahteen merkittävään tekijään, joista olemme kiitollisuudenvelassa pankille, tai olemme voineet hyödyntää niitä Euroopan toimintamenetelmien parantamiseksi. Ensimmäinen on EBRD:n alueellinen toimivalta, sillä se on perehtynyt hyvin kyseisten maiden nykyiseen asemaan. Toinen tekijä on pankin harjoittama ehdollistamispolitiikka, jonka ansiosta se on voinut toiminnallaan edistää eurooppalaisten normien noudattamista. Näin on tapahtunut ympäristökysymysten kohdalla. 
Lopuksi korostaisin vain, että näiden havaintojen pohjalta näyttää siltä, että unionin ja EBRD:n suhteet varmasti vain tiivistyvät entisestään kaikissa maissa. Pankin toiminnassa on toki vielä kehittämisen varaa Venäjällä ja muissa entisissä IVY-maissa sekä Balkanilla. Kehittämisen varaa näyttäisi olevan myös ehdokasvaltioissa liittymisen jälkeen. Tältä osin tuemme Markovin mietinnössä esitettyä näkemystä. Meistä olisi todella järkevää jatkaa aktiivista yhteistyötä EBRD:n kanssa laajentumisen jälkeen ja toimia samalla yhteistyössä myös luonnollisen yhteistyökumppanin Euroopan investointipankin kanssa. Täten voimme laajentumisenkin jälkeen hyödyntää EBRD:n kokemusta. On selvää, että yhteistyön aste ja yhteistyön kesto riippuvat EBRD:n valmiuksista vastata tällä alalla määriteltyihin todellisiin tarpeisiin.
Puhemies.
Minulla on erityinen kunnia toivottaa EBRD:n pääjohtaja tervetulleeksi tänne parlamenttiin, jossa EBRD ja parlamentti tapaavat nyt ensimmäistä kertaa keskustellakseen näistä kysymyksistä, kuten esittelijä totesi.
Lemierre
. (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin ensimmäiseksi kiittää Euroopan parlamenttia, talous- ja raha-asioiden valiokuntaa sekä varsinkin esittelijä Markovia mielenkiinnosta EBRD:ää kohtaan. Kuten totesitte, tämä on ensimmäinen ja hyvin tärkeä tapaaminen tälle toimielimelle, jota minulla on kunnia johtaa. 
Teen nyt vain neljä lyhyttä ja selkeää huomautusta, sillä esittelijä Markovin mietintö ja komission jäsenen Solbes Miran esitys ovat jo valaisseet asiaa parlamentille.
Ensimmäinen huomautukseni koskee itse EBRD:ää. EBRD on uudentyyppinen toimielin jo siksi, että se on hiljattain perustettu ja siten melko uusi. Se on onnistunut mutta myös epäonnistunut tehtävissään, ja se haluaa oppia jatkuvasti uutta. Euroopan valtioilla ja Euroopan unionilla on tässä toimielimessä suuri enemmistö yhdessä pankin kumppanuusmaiden ja monien Euroopan ulkopuolisten maiden kanssa. Näitä ovat muun muassa Yhdysvallat, Kanada, Japani, Australia, Uusi-Seelanti, Meksiko, Egypti, Israel ja Turkki. Kyse on toimielimestä, jossa Euroopalla on aivan olennainen asema monien kumppanien kanssa. Mikä on tämän yhteistyön perusta? Minusta niitä on kaksi.
Ensinnäkin EBRD on vahvasti sitoutunut takaamaan itää koskevan siirtymäprosessin. Tähän pyrkivät kaikki, mikä tuli ilmi siinä yhteydessä, kun strategiaamme päivitettiin tulevaisuutta varten ja kun Euroopan ulkopuoliset maat sitoutuivat tukemaan vastaisuudessa tätä siirtymäprosessia koko alueella, myös Keski-Euroopassa. Toisen perustan muodostavat esittelijä Markovin mainitsemat periaatteet: yhteisrahoitus yksityissektorin kanssa sekä riskinottovalmiudet, jotta yksityinen sektori saataisiin kehittämään markkinataloutta siten, ettei yksityinen sektori kilpailisi julkisen sektorin kanssa. Nämä täydentävyys- ja ehdollisuusperiaatteet sekä siirtymäprosessiin vaikuttamista koskevat periaatteet muodostavat EBRD:n todellisen pohjan. Minun on mainittava vielä kolmas ulottuvuus, jonka esittelijä mainitsi hetki sitten, nimittäin poliittinen ulottuvuus. EBRD:llä on poliittinen tehtävä. Tehtävänämme on varmistaa paitsi markkinatalouden myös demokratian kehittyminen, minkä takia teemme pankin hallintoneuvoston - jonka päätelmät ovat julkisia - sisäisten neuvottelujen perusteella päätöksiä esimerkiksi siitä, että rahoitusta vähennetään tai se jopa lopetetaan Valko-Venäjän ja Turkmenistanin kaltaisten maiden kohdalla.
Toinen huomioni koskee hankittua kokemusta ja strategiaa, joista esittelijä Markov puhui. Pankin toiminta kasvaa jatkuvasti. Viime vuonna investoimme 3,9 miljardia euroa, mikä on enemmän kuin koskaan. Noin kymmenessä vuodessa olemme saaneet houkuteltua investointeja itään 70-80 miljardin euron arvosta, mikä on huomattava osa tuolle alueelle suuntautuvasta investointivirrasta. Toteutamme parhaillaan myös EBRD:n osakkaiden hyväksymää, Itä-Euroopan maihin keskittyvää strategiaa.
Olemme vahvasti sitoutuneet Keski-Euroopan maihin. Syyt voimakkaalle investointitarpeelle ovat selvät - tehän tunnette Keski-Euroopan tilanteen, josta minulla oli tilaisuus puhua pitkään komission jäsenen Solbes Miran kanssa - joten varsinkin budjettipaine voi hellittää vain huomattavilla investoinneilla. Tämä on luonnollisesti hyvin tärkeää EBRD:lle, joka keskittyy ensisijaisiin tehtäviin, joita ovat pk-yritysten rahoitus, keskisuurten yritysten rahoitus, teollisuuden rakenneuudistus sekä alueellinen kehitys. Pidämme toki itseämme lähinnä elimenä, joka panee täytäntöön hankkeita komission ja Euroopan unionin puolesta. Kehitämme nyt toimintaamme myös Kaakkois-Euroopassa - Balkanilla, Kaukasuksella, Ukrainassa, Romaniassa ja Bulgariassa - sekä erityisesti Venäjällä. 
Toinen strategiaa koskeva huomioni koskee pienten yritysten, mikroyritysten ja pk-yritysten kehittämiseen kiinnittämäämme huomiota. 
Tämä oli vielä kymmenisen vuotta sitten tuntematon käsite Itä-Euroopassa, mutta nyt se on jo yleistynyt. Toteutamme sitä etenkin - haluan korostaa tätä - osakkaidemme tuen ja Euroopan unionin ansiosta. Niillä on tässä aivan olennainen asema. Edistämme näiden toimien toteuttamista ja haluamme työskennellä yhdessä pankkisektorin kanssa sen asiantuntemuksen parantamiseksi siten, että pankkihenkilökuntaa koulutetaan kehittämään näitä tekniikoita. Jos tämä ei onnistu, perustamme omia elimiä kehityksen varmistamiseksi vaaditussa ajassa.
Kehitämme samaan tapaan suhdetoimintaamme kaikkien Länsi-Euroopan ja Japanin yritysten kanssa. Miksi kehitämme sitä? Kehitämme sitä ensinnäkin siksi, että kyse on veronmaksajien rahoista. Lisäksi kyseiset yritykset ovat investoineet teidän kauttanne EBRD:ään, jolloin on täysin luonnollista, että edes kerromme näille yrityksille, mitä voimme pankin avulla tehdä. Kehitämme yhteyksiä paitsi suuriin myös keskisuuriin yrityksiin Euroopassa, sillä meistä keskisuurilla yrityksillä voi olla äärimmäisen tärkeä rooli Itä-Euroopan talouksien kehittäjinä. 
Samaan tapaan työskennellessämme suurten yritysten kanssa seuraamme, miten pienten yritysten kehittäminen suuryritysten avulla vaikuttaisi rakentavasti Itä-Euroopan talouksiin ja etenkin alihankintatoimintaan. Paras esimerkki tästä on mielestäni yritysten kehittäminen autoteollisuudessa, joka houkuttelee alihankkijoita ja mahdollistaa paikallisen alihankintatoiminnan kehittämisen.
Viimeisenä huomiona sanoisin, että ponnistelemme parhaillaan lujasti kehittääksemme yhteistyötä paikallisten yritysten kanssa, sillä tämä on meistä äärimmäisen tärkeää. Tässä on nähtävissä kehitystä kaikkialla Keski-Euroopassa, mutta myös Venäjällä ja Keski-Aasiassa. Täten ryhdymme kehittämään kuntien rahoitusta, ja aiomme tehdä sen paikallisessa valuutassa, vaikka otamme rahoitusmarkkinoiden kehityksen takia itse valuuttariskin paikallisten yhteisöjen puolesta.
Neljäs huomioni koskee esittelijänne tekemiä ehdotuksia ja huomautuksia, joista haluan vain sanoa olevani samaa mieltä. Hyväksymme ne, otamme ne huomioon ja pyrimme toteuttamaan niitä myös käytännössä. Teen kuitenkin kaksi erityishuomiota. Ensinnäkin sosiaalisesta ulottuvuudesta, joka otetaan aina huomioon EBRD:ssä, joka pitää sosiaalista yhteenkuuluvuutta tärkeänä asiana, vaikka se on markkinatalouden edistämiseen tarkoitettu toimielin. Työllisyysasiat ja erityisesti hinnoittelupolitiikka ovat meille hyvin tärkeitä kysymyksiä. Kansalaisten elinolojen parantaminen, juomakelpoinen vesi, liikenne sekä kunnallispalvelut kokonaisuudessaan ovat osa hinnoittelupolitiikkaa. Tehän tiedätte, ettei Itä-Euroopan mailla ole kokemusta tällaisesta politiikasta. Näin ollen terveen ja kestävän sekä kansalaisten hyväksymän hinnoittelupolitiikan harjoittaminen on elinehto. Tältä osin haluankin kiittää Euroopan unionia rahoituksesta, jota se on myöntänyt meille lähinnä yhteisön rahastoista, joiden ansiosta on voitu alentaa hankkeiden alkukustannuksia ja siten toteuttaa kansalaisten silmissä hyväksyttävää hinnoittelupolitiikkaa ja säilyttää palvelujen ja investointien taso.
Toinen huomioni koskee ympäristökysymyksiä. Ympäristö on keskeisellä sijalla EBRD:n tehtävien joukossa. Työkenttä on laaja. Menneisyyden painolasti on suuri Itä-Euroopan maissa, mutta mainitsen vain toimintamme yhden olennaisen puolen, nimittäin ydinvoimaloiden purkamisen, jonka parissa teemme paljon työtä Euroopan unionin kanssa. Hoidamme 1,5 miljardin euron suuruisia rahastoja, jotka on tarkoitettu ydinvoimaloiden puhdistushankkeisiin sekä Euroopan unioniin pian liittyvissä maissa että myöhemmin unioniin liittyvissä maissa. Tämä on meille olennainen toiminnan ala. 
Viimeinen huomioni koskee suhteitamme Euroopan unioniin. Euroopan unioni on merkittävä yhteistyökumppanimme ja tukijamme etenkin teidän panoksenne ansiosta, arvoisa komission jäsen Solbes. Hän on pankkimme hallintoneuvoston puheenjohtaja, joka valvoo työtämme tiiviisti ja vaaditulla tiukkuudella. Työskentelemme yhdessä Euroopan unionin toimielinten yksiköiden ja kaikkien jäsenvaltioiden yksiköiden kanssa avoimesti ja ihanteellisissa oloissa. Kuten totesittekin, komission jäsen Solbes, saamme teiltä meille hyvin olennaista poliittista tukea mutta myös taloudellista tukea, ja teidän tehtäväänne laajennetaan parhaillaan.
Toinen yhteistyökumppanimme on Euroopan investointipankki EIP, joka on meille tärkeä kumppani. Olemme tyytyväisiä siihen, että se on lisännyt ehdokasvaltioille tarkoitettua välttämätöntä rahoitusta. Työskentelen paljon yhdessä Philippe Maystadtin kanssa, ja meillä on tiiviit suhteet. Tehän tiedätte, että EIP on komission ja Euroopan unionin tavoin EBRD:n osakas. Näin ollen suhteet ovat tiiviit ja luottamukselliset. Tavoitteemme ei todellakaan ole luoda päällekkäisiä töitä, vaan varmistaa välttämätön töiden täydentävyys. Vahvistaisin vielä sen, että niiden suhteiden taso, jotka minulla on Philippe Maystadtiin ja EIP:hen, on paras tae Euroopan veronmaksajille siitä, että näiden molempien toimielinten käyttöön annetut varat käytetään asianmukaisella tavalla.
Pahoittelen hieman liian pitkää puheenvuoroani. Minusta oli tärkeää tehdä nämä muutamat alustavat huomiot täällä Euroopan parlamentissa, jossa meille tarjoutui ensimmäistä kertaa mahdollisuus käsitellä EBRD:n asemaa.

Purvis (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, minäkin haluan toivottaa EBRD:n pääjohtaja Lemierren ja hänen kollegansa tervetulleiksi parlamenttiin. Hänen puheenvuorostaan sai sellaisen vaikutelman, että hän ja hänen kollegansa suhtautuvat työhönsä osittain idealistisesti, mutta myös hyvin käytännönläheisesti. 
Haluaisin onnitella myös esittelijä Markovia hänen mietinnöstään. Hän on omistanut paljon huolta, tunnollista työtä ja järkeviä ajatuksia Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin roolin ja toimintakyvyn arviointiin. Hänen kommenttinsa ovat harkittuja, ja niillä on myönteinen vaikutus EBRD:n tulevaisuuteen. 
Näin vastikään eräässä lehdessä otsikon, jossa todettiin, että EBRD tunnetaan huonosti. Koska pankki on vielä melko uusi, se ei varmaan pahastu tästä ilmauksesta, mutta jos tämä tosiaan pitää paikkansa, on korkea aika lisätä huomattavasti EBRD:n tunnettuutta. Ehkäpä sen esittely parlamentissa auttaa tässä. Kuten täällä on jo todettu, parlamentissa on nyt ensimmäistä kertaa esitelty EBRD:n toimintaa, vaikka enemmistö pankin pääomasta ja äänistä kuuluu EU:n jäsenvaltioille ja EU:n toimielimille ja vaikka EBRD:llä on ollut ja on vastedeskin tärkeä rooli siinä, että se auttaa monia ehdokasvaltioita sopeuttamaan niiden talouksia ja poliittisia elimiä vaatimuksiin, joita näiden ehdokasvaltioiden kansalaiset tavoittelevat ja jotka mahdollistavat näiden valtioiden kitkattoman liittymisen Euroopan unioniin.
Tässä ei ollut kaikki. EBRD tuo myös ratkaisevan panoksen laajentuneen Euroopan unionin rajavaltioille. On hyvin mielenkiintoista, että EBRD julkisti viime marraskuussa Venäjän-operaatioitaan koskevan uuden strategian, jonka mukaan sen toiminta laajenee myös muille Venäjän alueille kuin Moskovaan ja Pietariin. Tämä monipuolistaisi Venäjän taloutta, joka ei siten enää olisi liian riippuvainen luonnonvaroista. EBRD on suurin yksittäinen ulkomainen investoija Venäjällä, ja Venäjä on suurin maa sen tehtäväkentässä.
Kiinnitämme Euroopan unionissa huomiota myös EBRD:n toimintaan Jugoslaviassa, Jugoslavian entisissä tasavalloissa sekä Balkanilla. Mantereemme rauhan ja turvallisuuden kannalta on ratkaisevan tärkeää auttaa näitä maita saavuttamaan sellainen taloudellisen ja poliittisen vakauden tila, jonka pohjalta myös ne voivat jouduttaa Euroopan unioniin liittymistä aikanaan.
EBRD:n tavoitteet ovat ainutlaatuisia tällaiseksi toimielimeksi siinä mielessä, että se pyrkii saamaan aikaan taloudellista kehitystä, mutta sillä on myös erityinen velvollisuus auttaa asiakasmaitaan kehittämään demokraattista kulttuuria ja välttämättömiä demokraattisia hallintoelimiä ja menettelyjä. Sen toiminnan onnistumisen valvonnassa ja arvioinnissa on siten otettava huomioon, miten hyvin se on saavuttanut taloudelliset ja demokraattiset tavoitteensa. En voi kuin hämmästellä EBRD:n saavutuksista.
PPE-DE-ryhmä aikoo tukea Markovin mietintöä sellaisenaan. Aiomme äänestää kahta lukuun ottamatta kaikkia käsiteltäviksi jätettyjä tarkistuksia vastaan, sillä ne eivät paranna mietintöä mitenkään. Poikkeuksena mainittakoon hiljattain käynnistetty julkinen tiedotuspolitiikka, jota kannatamme. Näin ollen annamme tukemme tarkistuksille 2 ja 4, joilla kannatetaan ja edistetään entistä avoimempaa lähestymistapaa. 
Kun parlamentti seuraavan kerran laatii mietinnön EBRD:stä, se voi toivoakseni kiittää siitä jatkuvasta menestyksestä, jota EBRD:n tunnetuksi tekemisessä ja laajan arvostuksen saamisessa on saatu aikaan. Toivon EBRD:lle, sen pääjohtajalle Lemierrelle sekä sen henkilökunnalle ja asiakkaille jatkuvaa menestystä vuonna 2003 ja myöhemmin tulevaisuudessa. Menestys on meille kaikille olennaisen tärkeää.

Berès (PSE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, arvoisa EBRD:n pääjohtaja, olen iloinen siitä, että parlamentissa käsitellään nyt ensimmäistä kertaa teidän läsnä ollessanne mietintöä EBRD:stä, jonka toiminta, maine ja uskottavuus ovat selvästi vahvistuneet pääjohtajakaudellanne. Haluan kiittää myös esittelijäämme, sillä hän on osoittanut, miten perinpohjaisesti parlamentti on tarkastellut EBRD:n toimintaa. Olemme yhdessä esittelijän kanssa allekirjoittaneet kaksi tarkistusta, jotka parlamentti voisi toivoakseni hyväksyä talous- ja raha-asioiden valiokunnan työn parantamiseksi entisestään.
EBRD:n toiminta ansaitsee parlamentin kiitoksen, sillä EBRD on ainutlaatuinen ja esimerkillinen toimielin. Ainutlaatuiseksi sen tekevät sitä eteenpäin ajavat periaatteet, joita ovat siirtymäprosessin tukeminen, täydentävyysperiaate ja moitteeton pankkitoiminta. Tällaisesta esimerkillisyydestä voisimme mielestäni ottaa opiksi monilla muilla aloilla. EBRD:llä on myös kyky yhdistää toisiinsa taloudelliset ja poliittiset kriteerit, mikä on toinen tärkeä tekijä. Kyse ei ole sen enempää eurooppalaisesta pankista kuin Maailmanpankin sivuhaarasta, mutta silti suhteenne meihin ovat tiiviit. EBRD kykenee myös ottamaan riskejä, kehittymään epävakaassa toimintaympäristössä ja varmistamaan välttämättömien hankkeiden rahoituksen myös kriisitilanteissa, kuten osoititte Venäjän kriisin aikana. Kaiken lisäksi EBRD kykenee jatkuvasti edistämään pk-yritysten toimintaa, johon parlamentti kiinnittää erityistä huomiota.
Haluaisin korostaa erityisesti kahta kohtaa Markovin mietinnössä. Ensimmäinen liittyy siihen, että vaikka EBRD ei ole Euroopan unionin toimielin mutta koska sillä on unioniin erityiset suhteet, meistä on tärkeää voida hyödyntää tätä välinettä, jotta unionin ulkopuolella voidaan edistää unionin periaatteita ja sitä strategiaa, jonka Euroopan unioni laati sekä Lissabonissa että Göteborgissa etenkin työllisyyden, sosiaalipolitiikan, ympäristökysymysten, innovaatioiden ja tietopohjaisen talouden kehittämiseksi kestävän kehityksen hyväksi. Toinen huomioni koskee tarkistuksia, joille toivon parlamentin tukea. Niillä pyritään lisäämään entisestään työllisyyskriteerin merkitystä ja ammattiliittojen huomioon ottamista yhteisrahoituksen piiriin kuuluvien hankkeiden arvioinnissa, vaikka tiedän, että näin tehdään jo. EBRD:n ei pidä edistää talousliberalismia, vaan sen olisi edistettävä myös demokraattisia ja sosiaalisia arvoja, sillä sitä ei ole perustettu IMF:n mallin mukaisesti. 
Korostaisin, että EBRD:n toiminnalla on huomattava merkitys korruption torjunnassa ja hyvien käytänteiden edistämisessä ja sen korostamisessa, että on vältettävä sellaisten järjestelmien ja toimijoiden rahoittamista, joiden rahoituslähteitä on syytä epäillä. Kuten mainitsitte, tämä on saanut teidät lopettamaan toimintanne Valko-Venäjällä. Korruptiota esiintyy myös muualla, kuten tiedätte. 
Lopuksi korostaisin EBRD:n tulevaisuutta, sillä vaikka kymmenen niistä maista, joissa teillä on toimintaa, liittyy piakkoin unioniin 1. toukokuuta 2004 lukien, siirtymäkausi on vielä pahasti kesken. Näin ollen tarvitaan vielä paljon EBRD:n tukea siirtymäkauden rahoituksen helpottamiseksi näissä maissa, jotta niistä tulisi Euroopan unionin täysivaltaisia jäseniä.

Schmidt, Olle (ELDR).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa EBRD:n pääjohtaja Lemierre, aloittaisin onnittelemalla esittelijä Markovia hänen erinomaisesta mietinnöstään. EBRD:llä on ja tulee olemaan hyvin suuri merkitys entisten kommunististen maiden kehityksessä. Monille niistä on nyt avautunut mahdollisuus liittyä EU:hun. Tämä tarjoaa niille eittämättä parhaan mahdollisuuden entistä paremman sosiaalisen ja taloudellisen aseman turvaamiseen tulevaisuudessa. EU:n sisämarkkinoiden ulkopuolelle kuitenkin jää nyt ja tulevaisuudessa liian monia maita. Jotta maiden ja kansojen väliset kuilut eivät kasvaisi enempää, EBRD:n toimintaa tarvitaan kenties nyt enemmän kuin koskaan aiemmin.
Ei ole helppoa tuoda markkinatalousajattelua entisiin, yrityksiä ja kansalaisia riuduttaneisiin kommunistisiin suunnitelmatalouksiin. Voimme nyt nähdä, miten suuret entiselle Saksan demokraattiselle tasavallalle aiheutuneet kustannukset olivat. Olen erityisen mielissäni siitä, että Markovin mietinnössä painotetaan vapaata kilpailua ja markkinoiden tuomia mahdollisuuksia sekä korostetaan esimerkiksi pienten yritysten keskeistä merkitystä hyvinvointiyhteiskunnalle. 
Me liberaalit olemme erityisesti halunneet painottaa myös jäsen Purvisin esille ottamaa kysymystä siitä, että EBRD:n on lisättävä toimintaansa EU:n uusissa rajavaltioissa, kuten Moldovassa ja Ukrainassa. Sitä on toki lisättävä myös Venäjällä, jossa kaikesta huolimatta mennään oikeaan suuntaan. Meille EU:ssa on talouden, turvallisuuspolitiikan ja avoimen politiikan kannalta toki hyvin tärkeää, että entisen Neuvostoliiton ja sen kansalaisten talous olisi nykyistä varmemmalla pohjalla. Tämä ilmenee tämänpäiväisen Financial Times -lehden eräästä mielenkiintoisesta artikkelista, jossa lainataan pääjohtaja Lemierreä.
Toivomme myös, että demokraattista kehitystä tukevat hankkeet saisivat aiempaa enemmän huomiota. Valko-Venäjällä, joka on kenties selkein jäänne entisestä neuvostoajan maasta, jossa ei ole demokratiaa, EBRD:n olisi haettava yhteistyökumppaneita kansalaisjärjestöistä. Ihmisoikeudet on taattava kaikkina aikoina. Sen vuoksi olisi hyvä, jos EBRD jäädyttäisi varat ja investoinnit aina, kun ihmisoikeudet ovat uhattuina. Jäsen Purvis mainitsi Balkanin alueen ja Serbian. Minusta EBRD:n toiminnalla on erityinen merkitys myös näiden maiden kannalta, sillä niiden demokratia on hyvin hataralla pohjalla ja edellyttää tukea. 
Minusta on myös tärkeää korostaa, että EBRD:ää olisi johdettava ammattimaisesti ja tehokkaasti. Sen järjestäytymistapaa on valvottava jatkuvasti, ja tarpeetonta ja kallista byrokratiaa on pyrittävä välttämään. Me ELDR-ryhmässä tuemme jäsen Purvisin tavoin tarkistuksia 2 ja 4 ja osia tarkistuksesta 5.
Haluan lopuksi todeta, että moni tarkistus koskee ydinvoiman kehittämistä. Minusta se on puhdas ja kiihtyvää kasvihuoneilmiötä hillitsevä energianlähde. Turvallisessa muodossa ja oikein käsiteltynä se vähentää ilmastonmuutosriskejä. Sen vuoksi ihmettelen, miksi vihreät vastustavat sitä.
Herzog (GUE/NGL).
Voimme mielestäni tänään iloita EBRD:n perustajien Jacques Attalin (tosin hänen hallintonsa kyseenalaistettiin myöhemmin) ja François Mitterrandin visiosta. Voimme olla tyytyväisiä myös Ranskan ja Saksan hallitusten poliittiseen yhteisymmärrykseen, jolla oli ratkaiseva merkitys tämän hankkeen loppuun saattamisen kannalta. Nyt meillä on merkittävä alueellisen kehityksen pankki, josta voimme tänään onnitella sekä sen pääjohtajaa Lemierreä että sen henkilöstöä. Olen täysin samaa mieltä kollegani ja ystäväni Markovin kanssa, mutta tekisin muutamia tulevaisuutta koskevia kysymyksiä.
Ensinnäkin kysyisin, eikö alkuperäistä poliittista tavoitetta olisi syytä muuttaa? Tavoitteena on edelleen edistää IVY-maiden siirtymistä markkinatalouteen. Unioniin pian liittyvien maiden siirtymäprosessi on kuitenkin jo täydessä käynnissä ja joissakin tapauksissa jo loppuun saatettu, joten niiden kohdalla tavoitteena on nyt maiden kiinniottaminen, kehitys ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, jotta niistä voisi tulla täysivaltaisia jäseniä.
Toiseksi EBRD ei toimi tavallisen kaupallisen pankin tavoin. Se suosii pk-yrityksiä, tukee paikallisia pankkeja, vastaa ydinturvallisuuskysymyksistä ja ottaa riskejä eli lyhyesti sanottuna palvelee julkista etua. Eikö tätä erityistä tehtävää olisi syytä vahvistaa, kun unioni kerran työskentelee sisämarkkinoihin keskittyvän rahoitusjärjestelmän hyväksi? Eikö tässä ole ristiriidan vaaraa? On kyllä totta, että EBRD:llä on AAA-kelpoisuusluokitus, mutta tämä on sidoksissa talousarviotukeen, joka meidän on taattava. Eikö ongelmia ole myös kannattavien ja tappioita tuottavien hankkeiden tasapainon suhteen? Miten voitaisiin vahvistaa tapaa, jolla pankki täydentää julkista tukea ja EIP:tä?
Kolmanneksi eikö EBRD:llä olekin erityinen tehtävä yritysten ja markkinatoimijoiden sosiaalisen vastuun edistämisessä? Pankin periaate lisärahoituksen tarjoajana on oikein hyvä, sillä se toimii kannustimena, jolla voidaan edistää julkisia tai yksityisiä kumppanuuksia.
Neljänneksi EBRD voi todella edistää kyseisten maiden julkisten elinten hyvän hallintotavan juurtumista etenkin siten, että se kiinnittää huomiota kansalaisyhteiskuntien osallistumiseen ja kansalaisten tarpeisiin. Eikö se voisi aloittaa tämän kokemuksen arvioinnin maittain ja maaryhmittäin ja toimittaa meille tulevaisuutta koskevat suunnitelmansa?
Schroedter (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa EBRD:n pääjohtaja Lemierre, arvoisat parlamentin jäsenet, en voi yhtyä esittelijän tai edellisten puhujien EBRD:lle osoittamaan ylistyslauluun. Parlamentin jäsenten tehtävänä ei ole kiitellä pankkia sen onnistuneista investoinneista vaan tarkistaa, noudattaako tämä julkisista varoista rahoitettava pankki Euroopan unionissa voimassa olevia poliittisia sääntöjä eli avoimuuden, kestävän kehityksen ja ympäristölainsäädännön noudattamisen sääntöjä. Tehtävänämme on vaatia sitä noudattamaan niitä.
Tästä pääsenkin asioihin, joista esittäisin kritiikkiä. Ensimmäinen koskee BP-yhtiön vastuulla olevaan, Kaspianmeren öljynporauspumppuhankkeeseen suunnattua investointitukea. Kuten kaikki tietävät, tällä ei välttämättä pyritä vihollisuuksien lopettamiseen ja rauhan vakiinnuttamiseen alueelle. Päinvastoin viimeisten kymmenen vuoden kuluessa alueelta on lähtenyt yli miljoona pakolaista. Tästä ei tietenkään voida syyttää Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia, vaikka se onkin sitoutunut poliittisiin periaatteisiin. Totuus on, ettei tällä hankkeella saada aikaan rauhansopimusta, vaan se vain pitkittää alueen konfliktia. Euroopan unionihan hyötyy merkittävästi öljyntuotannosta, joka ei kuitenkaan tuo haluttua rauhaa tai vaurautta alueen paikallisväestölle. On myös epäselvää, kuka ottaa vastuun onnettomuustapauksissa. Paikallisen talouden kehittämiseen ei varmastikaan ole mahdollisuuksia. 
Myös avoimuutta on lisättävä etenkin kansalaisia kohtaan. 
Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki tukee epäilyttäviä ydinenergiahankkeita Rovnossa ja Khmelnitskyssä. Tiedämme, että Euroopan parlamentti on ilmoittanut kielteisen kantansa tähän, sillä se ei ole vakuuttunut siitä, että kyseiset reaktorit saataisiin rakennettua turvallisiksi. Tiedämme lisäksi, että ne aiotaan rakentaa vain halvan energian tuottamiseksi Länsi-Euroopalle, ei Ukrainan ongelmien ratkaisemiseksi. Sen vuoksi parlamentti on vastustanut kaikkia tällaisia investointeja. Näin ollen tiedustelisin puhemieheltä, miten on mahdollista, että EBRD on tästä huolimatta osoittanut kaksi miljardia euroa Euroopan atomienergiayhteisölle näiden hankkeiden toteuttamiseksi?
Della Vedova (NI).
Arvoisa puhemies, arvoisa EBRD:n pääjohtaja, arvoisa komission jäsen, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin toiminnan ensimmäistä vuosikymmentä ovat luonnehtineet ylä- ja alamäet. Esittelijä Markov antaa mietinnössään hyvin myönteisen kuvan luonnollisesti siksi, että mietintö koskee muutamaa viime vuotta. Tämä on ihan ymmärrettävää, mutta aiemmin ja vielä viimeaikoinakin on tullut esiin ongelmia, joilla - kuten Venäjän kriisillä - on ollut ikäviä tai suorastaan tuhoisia seurauksia, kuten mainitsemassani Venäjän kriisin tapauksessa, joka vaikutti EBRD:n ohella monien muidenkin kansainvälisten rahoituslaitosten toimintaan. Tämä johtuu luultavimmin yhdestä suurimmasta ristiriidasta EBRD:n institutionaalisessa toiminnassa, eli siitä, että se edistää markkinataloutta käyttämällä markkinoihin perustumatonta välinettä eli julkisilla varoilla taattua lainaa, jonka avulla - tämä todetaan myös Markovin mietinnössä - voidaan ottaa riskejä, joita muut rahoituslaitokset eivät ottaisi.
Tästä pääsenkin EBRD:n toiminnan yhteen kovin hankalaan näkökohtaan. Tiedän vallan hyvin, että toimielinten johto on tietoinen vaarasta, että yksityinen riskipääoma ja näiden maiden oman luotonannon kehittyminen loppuvat EBRD:n rahoituksen vuoksi. Tasapainon löytäminen on vaikeaa, ja siihen on mielestäni kiinnitettävä suurta huomiota. On vältettävä tilannetta, jossa EBRD:n toiminta vahingoittaa yksityisen luottosektorin kasvua. 
Lopuksi puhun vielä kahdesta asiasta. Minusta tulevaisuudessa on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota naapurimaihin ja yhä vähemmän Euroopan unioniin liittyviin maihin juuri siksi, että näissä jälkimmäisissä on suurempi riski siitä, että yksityisen markkinatalouden juurtuminen keskeytyy. Lopuksi käännyn EBRD:n enemmistöosakkaan Euroopan unionin puoleen. Investoimme esimerkiksi Ukrainaan EBRD:n kautta. Tämä on hyvä asia, mutta se, mikä yhdellä kädellä annetaan, otetaan toisella pois niiden kaupallisten rajoitusten muodossa, joista Ukrainan kaltainen maa kärsii kovasti. Olisi hyvä, jos molemmat kädet tekisivät yhteistyötä.
Karas (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa EBRD:n pääjohtaja Lemierre, haluaisin aloittaa kiittämällä teitä sekä henkilökuntaanne työstänne. Tase on vaikuttava. Olemme tyytyväisiä siihen, ettei tänään esittämänne tase anna aihetta kritiikkiin. 
Toiseksi kannatan ensisijaisia tavoitteitanne. Erityisestä tehtävästänne huolimatta minusta on hyvin tärkeää, että - kuten olette todennut - EBRD vastaa myös komission ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanosta sekä komission ja parlamentin välisestä yhteistyöstä. Meidän ei pidä levittäytyä joka puolelle liian heikoin perustein. Meidän on asetettava ensisijaisia tavoitteita poliittisten ja taloudellisten velvollisuuksiemme täyttämiseksi maailmassa - jäsenvaltioissa, ehdokasvaltioissa ja lähiseudulla. Emme voi asettaa toisistaan poikkeavia ensisijaisia tavoitteita.
Minusta seuraavat kysymykset ovat tärkeitä. Toivon, että kerrotte seuraavalla kerralla myös toimintanne vaikutuksista siirtymävaiheessa oleviin maihin, sillä tietämystä pankin vahvuuksista lisäisi, jos saisimme taseen lisäksi tietoa myös pankin toiminnan makrotaloudellisista vaikutuksista.
Toiseksi minusta on tärkeää, että jatkaisitte ja tehostaisitte toimintaanne pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi. Olemme kaikki tietoisia pk-yritysten erityisestä roolista koulutusmahdollisuuksien ja työpaikkojen luojana ja varmistajana. Oletamme teidän tehostavan tätä sitoumusta etenkin keskittymällä entistä enemmän pk-yrityksille tarkoitettuihin pääomaosakkuuksiin ja tukemalla pk-yritysten infrastruktuurin kehittämistä. Huomauttaisin vielä, että Venäjällä ainoastaan 10 prosenttia työvoimasta sijoittuu pk-yrityksiin.
Olemme viikon kuluessa puhuneet paljon Lissabonin prosessista, joten on tärkeää, että ottaisitte sen huomioon arvioidessanne hankkeita ja yrityksiä ja että ottaisitte sen yhdeksi kriteeriksenne.
Toki myös ehdokasvaltiot on asetettava etusijalle. EU:n laajentumista ei ole vielä kuitenkaan saatettu päätökseen vuonna 2004. Balkanin kysymys - toisin sanoen entisen Jugoslavian kysymys - on tärkeä Euroopan unionin kannalta, samoin kuin turvallisuusvyöhykkeen luominen. Talouksien kehittäminen Euroopan unionin raja-alueilla on olennainen osa tätä prosessia. 
Näin ollen kehottaisin teitä jatkamaan toimintalinjaanne ja ottamaan parlamentin mielipiteet huomioon. Tuemme teitä tässä lähestymistavassa.

Randzio-Plath (PSE).
Arvoisa puhemies, EBRD rahoitetaan veronmaksajien rahoilla, joten pankin toiminnan on oltava avointa. Olemme Euroopan parlamentissa pyrkineet avoimuuteen aina pankin perustamisesta asti, mutta minun on sanottava, ettei tässä ole aina onnistuttu. Pankilla on ollut myös hyvin vaikeita aikoja. Myös parlamentissa on esiintynyt eriäviä näkemyksiä siitä, tarvitsemmeko me yhä todella omaa pankkia. Tämäkin olisi otettava huomioon tämänpäiväisessä keskustelussa. 
Arvoisa Lemierre, kuvailitte pankin tehtävää perinteiseksi yleishyödyllisten palvelujen tarjoajaksi, joka hyödyntää kuitenkin yksityisen sektorin interventiovälineitä. Kuvaus on kieltämättä osuva, ja meidän onkin arvioitava pankin toimintaa nähdäksemme, miten tämä näkyy käytännössä. Olette epäilemättä hankalassa asemassa, koska yksityisen sektorin kehittäminen pankin kumppanuusmaissa tapahtuneiden onnistuneiden siirtymäprosessien tuloksena on epäonnistunut lähinnä siksi, että niistä puuttuu täysivaltaisesti toimiva rahoitussektori, jolloin taloudelliset olot yritysten perustamisen ja toiminnan kannalta ovat kovin hankalat. Tämän vuoksi minusta on hyvä, että olette keskittäneet 30 prosenttia resursseistanne tälle sektorille. Myönnän myös, että toimintanne pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi on tärkeää toimivan markkinatalouden ja demokratian kehittämisen kannalta.
On kuitenkin tärkeää ymmärtää myös se, kuinka näihin maihin saataisiin luotua vakaat olot. Miten talouskasvua voitaisiin edistää investoinnein? Tämä kysymys askarruttaa meitä jatkuvasti myös Euroopan unionissa. Minusta on erityisen tärkeää, että voitte ottaa sellaisia riskejä, joihin muilla ei ole valmiuksia, ja ettei tämä riskinottovalmius ole ristiriidassa moitteettoman ja luotettavan yritysjohtamisen kanssa. Tästä on osoituksena se, että luokituslaitokset ovat myöntäneet EBRD:lle korkean kelpoisuusluokituksen. EBRD on monenvälisten kehityspankkien joukossa ainutlaatuinen, koska sillä on poliittinen tehtävä. Sen tehtävänä on edistää sosiaalista markkinataloutta, demokratiaa, moniarvoisuutta ja oikeusvaltiota. Tältä osin teidän olisi syytä keskittyä entistäkin voimakkaammin ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden noudattamisen varmistamiseen. Teidän olisi evättävä aiempaa useammin tuki sellaisilta valtioilta ja yrityksiltä, jotka ovat mukana vilpillisessä toiminnassa ja joissa esiintyy korruptiota ja huonoa hallintoa. Niin olisi toimittava myös tapauksissa, joissa on epäonnistuttu täyttämään ympäristön kannalta järkevän, sosiaalisesti sopusointuisen ja kestävän kehityksen tavoitteet. 
EBRD toimii edelleen Keski- ja Itä-Euroopassa. Näiden valtioiden liittyminen EU:hun avaa monia sellaisia investointimahdollisuuksia, jotka eivät avaudu muille valtioille. Sen vuoksi kannattaa pohtia, olisiko EBRD:n, EIP:n ja Maailmanpankin välistä nykyistä vastuunjakoa syytä tarkistaa myös maantieteellisesti huolimatta niiden selkeistä tehtävistä, sillä entisten IVY-maiden siirtymäprosessin onnistuminen edistäisi näiden maiden taloudellista ja poliittista vakautta, mutta vaikuttaisi myös Euroopan unioniin ja muihin alueisiin maailmassa. Kaikkien maiden siirtymäprosesseissa edellytetään yhteisten toimien jatkamista ja rahoitustukea, ja tämä koskee myös ehdokasvaltioita. Kaikkein vähiten kehittyneet maat uhkaavat vakautta kuitenkin eniten. Arvoisa puhemies, tässä on minusta uusi haaste EBRD:lle!

Blak (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, Markovin erinomaisesta mietinnöstä saa vaikutelman, että EBRD on todella suuri menestys. Se on onnistunut esimerkiksi investoinneissaan ehdokasvaltioiden ja entisten neuvostotasavaltojen ydinturvallisuuteen. Kuten EBRD:n pääjohtaja totesi, pankki on tehnyt hienoa työtä parantaessaan näiden maiden ydinturvallisuutta. Tähän on todellinen tarve. Totuus on, että näiden maiden kaikki ydinvoimalat ovat todellisia aikapommeja. Ajatellaanpa vaikka T?ernobylin onnettomuutta. Näiden ydinvoimaloiden turvallisuus on niin huono, että on häpeä, ettei niitä ole suljettu jo aikoja sitten. EBRD vastaa Liettuassa sijaitsevan Ignalinan ydinvoimalan sulkemisen rahoituksesta. Olen käynyt tuossa ydinvoimalassa aika monta kertaa. Voimaloiden turvallisuus on niin kehno, että niihin tekemieni vierailujen jälkeen olen iloinen ajatuksesta, etten enää aio hankkia lapsia. 
Liettua lupasi Kööpenhaminan huippukokouksessa sulkea Ignalinan vuonna 2009. Tältä osin pankin on todella tehtävä jotakin. Vastikään on esitetty ehdotus investointipaketista, jolla saataisiin selvyyttä ydinjätteen varastointimenetelmään, sillä nykytilanne on täysin kestämätön. Tilanne on nyt todella sekava ja pitkällä aikavälillä myös äärimmäisen vaarallinen. Sen vuoksi kehottaisin hyväksymään tuon paketin mahdollisimman pian. Tulevaisuudessa olisi syytä luoda lyhyt katsaus tapaan, jolla EBRD:n varoja valvotaan. Kehottaisin EBRD:n pääjohtajaa laatimaan jotakin tähän liittyvää pankin verkkosivuille. Pankin tileistä on huomautettava, ettei mikään ulkoinen tilintarkastusyritys tarkasta niitä. Nähtävästi ei ole mitään riippumatonta elintä, joka valvoisi pankin toimintaa. Tilintarkastustuomioistuin ei ole laatinut kertomusta vuosiin. Pankissa toimii arviointiyksikkö, joka laatii jonkin verran hyvinkin laadukkaita arviointeja, mutta ulkoinen tilintarkastus puuttuu. Sen vuoksi haluaisin kuulla pankin pääjohtajalta, olisiko pankki halukas avaamaan ovensa ulkoiselle tilintarkastukselle.

Andria (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa EBRD:n pääjohtaja, arvoisat parlamentin jäsenet, onnittelisin ensinnäkin esittelijää siitä huolellisesta arviosta, jonka hän laati EBRD:n toiminnasta. Taloudellisten toimien valinnassa on paikalliseen ulottuvuuteen osattava yhdistää kansainvälinen ulottuvuus, ja valinta edellyttää luoton myöntämistä sellaisten aloitteiden edistämiseksi, jotka juurtuvat hyvin alueellisesti, ja myös näiden aloitteiden muille markkinoille leviämisen helpottamiseksi. Tämä on luonnollisesti EBRD:n tehtävä, mutta on entistäkin tärkeämpää pyrkiä siihen maissa, joissa teollisuuden kehitys on vähäistä ja joissa tarvitaan enemmän tukea ja perusparannuksia. Jos tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää riskinottoa ja joissakin tapauksissa odottamattomien tappioiden hyväksymistä, tällöin ei pidä luopua aloitteista tai aiotuista investoinneista, vaan on pikemminkin hyödynnettävä uusia kokemuksia, jotta luotonantoa voidaan hallita entistä tarkemmin ja tulkita riskejä entistä huolellisemmin. 
EBRD suhtautuu eettisesti luotonannon hallintaan. Pankki on tehtävänkuvansa mukaisesti sitoutunut investoimaan kaikkiin sellaisiin maihin, jotka saavat vaikutteita demokraattisista periaatteista ja joissa halutaan edistää markkinataloutta. Pankki vaatii nyt ensimmäistä kertaa asiakkailtaan kannattavia hankkeita käypään markkinahintaan. Se vaatii myös, ettei toiminta-alueella, jolle rahoitusta myönnetään, esiinny eturistiriitoja tai määrääviä markkina-asemia, ja että paikallisyhteisön edut on aina otettava huomioon. EBRD vaatii julkisella sektorilla mahdollisimman suurta avoimuutta kilpailun ja markkinatoimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi. Kannatamme esittelijän näkemyksiä hänen kehottaessaan EBRD:tä tukemaan pieniä paikallisia pankkeja, joiden vuorostaan olisi keskityttävä pienluottojen antamiseen. 
Arvoisa EBRD:n pääjohtaja, haluan esittää varoituksen: pienten pankkien luotottaminen on häviämässä, tai sitä ollaan rajusti supistamassa. Tämä on huolestuttavaa, sillä sitä tukea, jota pienet pankit ovat aina tarjonneet pienille ja keskisuurille yrityksille, ei noin vain korvata jollakin taloudellisella tai finanssialan tempulla, vaikka se olisi kuinka tehokas tahansa. 
On huomattava myös, että pienluottojen antamista monissa jäsenvaltioissa ja etenkin ehdokasvaltioissa on laiminlyöty täysin. Tämä johtaa taloudellisen syrjäytymisen jatkuvaan lisääntymiseen, mikä näkyy vakavina puutteina pienluottopalvelujen tarjoamisessa niissä maissa, joissa on heikko talous ja joissa esiintyy maantieteellistä syrjintää (ns. red-lining). EBRD:n tehtävänä on auttaa näitä epäsuotuisassa asemassa olevia talouksia integroitumaan täysivaltaisesti kansainväliseen talousjärjestykseen, ja pankki on jo päättänyt toimia esimerkiksi Albaniassa, Ukrainassa, Kazakstanissa ja Moldovassa.
Santos (PSE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa EBRD:n pääjohtaja, EBRD on perustamisestaan lähtien ollut oiva ja kiistaton esimerkki demokraattisten ja kehittyneiden yhteiskuntien osoittamasta yhteisvastuusta. EBRD perustettiin Berliinin muurin hajoamisen vuoksi, ja sen ensisijaisena tavoitteena on auttaa kansainväliselle kilpailulle avautuneiden Itä-Euroopan maiden talouksia selviytymään niistä vaikeuksista, joita niiden alkuvaiheessa oleva talouskehitys joutuu kohtaamaan.
Vaikka EBRD ei ole virallisesti yhteisön toimielin, se ilmentää täysin niiden toimien taustalla olevaa filosofiaa, joka on ominaista EU:n koheesio- ja kehitysyhteistyöpolitiikalle. Unionin tuleva laajentuminen, joka tuo EU:hun monia Itä-Euroopan maita, vahvistaa ja korostaa sen taloudellisen ja teknisen tuen merkitystä, jota pankki on myöntänyt ehdokasvaltioille liittymistä edeltävässä vaiheessa. Euroopan investointipankille määrättyjen tehtävien ei kuitenkaan pidä antaa vesittää EBRD:n toimia. Sitä vastoin näiden kahden rahoituslaitoksen olisi koordinoitava toimintaansa ja työskenneltävä yhdessä siten, että ne kunnioittavat riippumattomuuttaan ja ottavat huomioon erilaiset lähtökohtansa, vaikka niiden taloudelliset suhteet ovatkin hyvin tiiviit. Tämän ei pitäisi olla kovin vaikeaa, kun otetaan huomioon, että niillä on monia yhteisiä tavoitteita. Yhteistä niille ovat myös ne taloudelliset toimijat, joille tämä tuki on suunnattava.
Mietintöön sisältyvät suositukset ovat hyvin myönteisiä. Suosituksilla pyritään lisäämään pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattua taloudellista ja teknistä tukea sekä priorisoimaan rahoituksen, etenkin riskipääoman, käyttöä yhteistyökumppanien kesken. Myönteistä on myös kehotus sitoutua jatkuvasti kouluttamaan pankin henkilökuntaa ja parantamaan siten henkilökunnan työskentelykykyä. Näin ollen Euroopan parlamentin olisi syytä tukea valiokunta-aloitteisen mietinnön esittelijän Markovin tekemiä tärkeimpiä päätelmiä. Merkille pantavaa on myös se, että tätä keskustelua käydään EBRD:n pääjohtajan läsnä ollessa. Nämä suosituksethan on osoitettu viime kädessä hänelle, ja pankin menestys ja toimintamenetelmät ovat suureksi osaksi riippuvaisia hänestä.
Lemierre
Arvoisa puhemies, puhun hyvin lyhyesti ja teen kolme huomautusta. Ensimmäisen teen vastatakseni jäsen Blakille. Olen valmis lisäämään avoimuutta, mutta minun on myös todettava, että olemme ulkoisten tilintarkastajien valvonnan alaisia ja että valvonnan tulokset ovat julkisia. Emme tyydy pelkästään sisäiseen valvontaan, vaan haemme ulkopuolisten lausuntoja ja käytämme tilintarkastajia, joiden lausunnot julkistetaan. Myös tilimme julkistetaan vuosittain.
EBRD:n hallintoneuvosto on erityisen tarkka tileistään ja käy vuoropuhelua ulkoisten tilintarkastajien kanssa. Haluan vielä täsmentää, että olemme tiukentaneet sääntöjämme eräitä yksityisiä yhtiöitä ja tilintarkastajien tehtäviä koskevien keskustelujen perusteella ja uskoakseni omaksuneet siten parempia käytänteitä tällä alalla. Olemme etenkin tehneet selkeän vastuunjaon tilintarkastajien ja konsulttien välillä sekä vahvistaneet tilintarkastuksista vastaavan hallintoneuvoston erityiskomitean sekä ulkoisten tilintarkastajien välistä keskustelua. 
Toinen huomioni on osoitettu jäsen Schroedterille. Täällä annetut esimerkit - kahdesta hankkeesta, joissa on ollut huomattavia vaikeuksia mutta myös myönteisiä näkökohtia ja joista EBRD ei ole vielä tehnyt päätöstä - osoittavat mielestäni melko hyvin, mihin EBRD:llä on mahdollisuus pyrkiä: avoimuutta on lisättävä, EBRD:n merkitystä kansalaisten kannalta on lisättävä sekä hallintoneuvoston on lopulta tehtävä päätös. Korostan vielä kerran, ettei päätöksiä ole vielä tehty, ja olen pannut huomautukset merkille. Toteaisin vielä, että tämä on yksi niistä toimista, jotka EBRD voisi mahdollisesti toteuttaa, toisin sanoen sen avulla voitaisiin lisätä ydinturvallisuutta, EBRD:n merkitystä kansalaisten kannalta ja avoimuutta sekä torjua korruptiota eri hankkeissa. Tämä on mielestäni aivan välttämätöntä. Se on valtion interventiopolitiikan hinta, ja se on saavutettavissa päättäväisellä valtion interventiopolitiikalla.
Kolmanneksi kerron vielä kuunnelleeni kaikkia puheenvuoroja suurella mielenkiinnolla. Minusta näistä puheenvuoroista ilmeni selkeästi EBRD:n tehtävän syvällisyys ja voimavarat sekä siihen liittyvät haasteet. Moni teistä itse asiassa puhui EBRD:n historiallisesta tehtävästä ja sen ajankohtaisuudesta. Minusta se on nyt täysin ajankohtainen ja se on hyvin ajan tasalla, kunhan toimintaa jatketaan. Näin ollen huomautuksenne edistävät sen säilymistä. Tästä pääsenkin erääseen meille hyvin tärkeään aiheeseen eli vuoropuheluun kaikkien kyseisen alueen hallitusten ja viranomaisten kanssa.
Käymme jatkuvaa korkean tason poliittista vuoropuhelua kaikissa alueen valtioissa. Yksi haaste on minusta olennainen, nimittäin se, että oikeusvaltiota sovelletaan ei niinkään (onneksi) ilmentämällä sen lakeja vaan panemalla niitä täytäntöön. Oikeusjärjestelmän ja sen toiminnan parantaminen kaikissa alueen maissa on edelleen äärimmäisen tärkeä haaste. Sen vuoksi muistuttaisinkin niistä muutamista EBRD:n vakaumuksista, jotka se on omaksunut kymmenvuotisen kokemuksensa perusteella: markkinatalous ei toimi ilman demokratiaa, markkinatalous ei toimi ilman sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ei ole ilman voimakasta kansalaisyhteiskuntaa, ja voimakasta kansalaisyhteiskuntaa ei ole ilman avoimuutta ja korruption torjuntaa. Tätä sanomaa viemme toki jatkuvasti eteenpäin paitsi politiikassa, kun arvioimme eri valtioiden asemaa EBRD:n sopimuksen 1 artiklaan nähden, myös jatkuvassa vuoropuhelussamme. 
Näin ollen haluan esittää omasta puolestani ja pankin puolesta esittelijä Markoville ja kaikille teille vilpittömät kiitokset kommenteistanne. Ne antavat meille pontta jatkaa entistäkin päättäväisemmin toimintaamme, jotta voimme kahden vuoden kuluttua palata kertomaan esittelijä Markoville sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnalle edistymisestämme.
Schroedter (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, pahoittelen, että jouduin pyytämään lisäaikaa, mutta en saanut vastausta kysymykseeni. Onko Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki siirtänyt kaksi miljardia euroa Euratomille vai ei? Vastaukseksi riittää pelkkä kyllä tai ei.

Lemierre
Vastaus on ei.
Puhemies.
Vastaus on siis ei.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan klo 12.00.
Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana Hugues Martinin laatima kalatalousvaliokunnan mietintö (A5-0448/2002) vesiviljelystä Euroopan unionissa: nykyhetki ja tulevaisuus (2002/2058(INI)).

Martin, Hugues (PPE-DE)
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, jokainen varmaan ymmärtää, että haluan tämän keskustelun aluksi esittää pahoitteluni ja syvän myötätuntoni niille Atlantin rannikon kalastajille ja vesiviljelijöille, joiden kanssa olen päivittäin tekemisissä. Vuosi 2003 alkoi varsin surullisissa merkeissä. Palaisin hetkeksi vesiviljelyn kasvavaan merkitykseen. Vesiviljely on nimitäin kokenut kymmenen viime vuoden kuluessa huiman nousun kaikkialla maailmassa ja Euroopan yhteisössä. Siitä on tullut voimakkaasti kasvava ala maailman elintarviketuotannossa. 
Vesiviljelyn osuus EU:ssa on lähes 30 prosenttia kaikesta kalastustuotannosta, mikä vastaa lähes kolmea miljardia euroa vuodessa ja 60 000:tä työpaikkaa. Sillä on monia hyviä puolia, joista mainitsen nyt vain kolme tärkeintä. Vesiviljelyn merkitys kalojen hankinnassa on huomattava ilman, että se rasittaa meriympäristön kalavaroja. Se tarjoaa työtä alueilla, joilla on vähän muita työllisyysvaihtoehtoja, ja se edistää luonnonvarojen säilymistä luonnonvaraisten kalojen säilymisen ansiosta.
Mietinnössä, jonka laatiminen minulle uskottiin ja joka minulla on kunnia esitellä tänään täällä parlamentissa, keskitytään näkökohtaan, joka on mielestäni vesiviljelyn tärkein, eli kestävään kehitykseen. Osaa vesiviljelystä pidetään nimittäin monesti ympäristöä saastuttavana tai pilaavana. Tämä ei enää yleensä pidä paikkansa, sillä alan ammattilaiset noudattavat toisinaan hyvinkin tiukkoja eurooppalaisia sääntöjä.
Päinvastoin vesiviljelyalaa vahingoittavat suoraan valitettavan usein etenkin ulkopuolelta tulevat saasteet, kuten makean veden nitraatit, alusten tankeista luontoon päästettävät jätteet, hiilivedyt, kemialliset tuotteet ja merivesien myrkkylevät. Näin ollen vesiviljelijät joutuvat liian usein Prestige-öljyaluksen aiheuttaman onnettomuuden kaltaisten onnettomuuksien uhreiksi. Tämän vuoksi keskityin mietinnössäni kestävään kehitykseen ja siinä neljään aiheeseen, joita ovat ympäristö, sosiaaliset kysymykset, talous ja hallinto. En puhu sen yksityiskohtaisemmin näistä kaikkien hyvin tuntemista aiheista.
Sitä vastoin haluaisin korostaa yhtä vesiviljelyn olennaista näkökohtaa, nimittäin tutkimusta, jonka avulla voimme saavuttaa kuluttajien kannalta kiistattoman tuotteiden laadun, saada uusia tuotteita markkinoille, löytää innovatiivisia vesiviljelyn muotoja, kuten esimerkiksi avomerellä harjoitettava viljely, mutta myös miksipä ei myös suojella ja elvyttää ehdottamallani tavalla luonnonvaraisia lajeja, etenkin eri kalalajeja, ja elvyttää niitä siten, että niiden säilyminen voitaisiin monissa tapauksissa varmistaa. Onko tämä toiveajattelua? Se jää nähtäväksi.
En esittele tässä sen enempää myöskään mietintöäni, joka hyväksyttiin ilokseni yksimielisesti kalatalousvaliokunnassa. Sitä vastoin käyttäisin nyt tilaisuutta hyväkseni ilmaistakseni jälleen myötätuntoni Prestige-aluksen onnettomuudesta suunnattomasti kärsineille vesiviljelijöille ja kalastajille. Onnettomuus paljasti heidän haavoittuvuutensa. He eivät ole ympäristön saastuttajia vaan pikemminkin saastumisen uhreja. Prestige-alus saastutti ensin Galician rannikkoa, jolta saasteet levisivät myös Ranskan rannikolle aina osterinviljelyn keskukseen Arcachonin altaalle asti. Vesiviljelyalueilla työskentelee on ihmisiä, jotka ovat työskennelleet lakkaamatta tuotteidensa laadun takaamiseksi ja joiden ponnistelut, ja jopa kokonainen elämäntyö, ovat nyt vaarassa mennä hukkaan. Siten tämä onnettomuus aiheuttaa henkistä ja taloudellista hätää kaikille alan ammattilaisille ja heidän perheilleen ties kuinka pitkäksi ajaksi. On moraalitonta, että osterinviljelijät joutuivat jälleen kärsimään puutteellisesta meriturvallisuudesta ja rannikoillemme päästetyistä hiilivedyistä.
Tältä osin haluankin kiittää komissiota, joka ehdotti tuolloin välttämättömiä toimia Erika 1 ja Erika 2 -toimenpidepakettien muodossa. Haluan osoittaa pahoitteluni suoraan puheenjohtajavaltiolle sen vuoksi, että monia näistä toimenpiteistä lykättiin, ja toisia ei otettu lainkaan huomioon niiden muutaman jäsenvaltion painostuksen takia, jotka luottivat korvauksiin sen sijasta, että olisivat keskittyneet olennaiseen eli luonnon pelastamiseen. Mitä lyhyellä aikavälillä on tehtävissä? Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) ohjelmista voidaan toki saada rahoitusta, ja kaikenlaisia toimia voidaan panna täytäntöön, kuten komission jäsen minulle tältä osin vastasi. 
Korostaisin vielä, että on tarpeen torjua mukavuuslippulaivoja ja että tarvitsemme eurooppalaista rajavartiolaitosta. Vaikka sen perustaminen lyhyellä aikavälillä onkin vaikeaa, sen etuna olisi muun muassa se, että se lisäisi rajavalvonnan tehokkuutta ja parantaisi siten meriturvallisuutta. En nimittäin unohda, että Prestigen ohella "merten rosvot" saastuttavat päivittäin meriämme rikollisella toiminnallaan, josta ei rangaista riittävän ankarasti. Tätä rikollista toimintaa on jätteiden päästäminen mereen.
Kehotan puheenjohtajavaltiota Kreikkaa nostamaan meriturvallisuuden sekä onnettomuustilanteissa toteutettavat toimenpiteet asialistassaan keskeiselle sijalle. Tämä mietintö hyväksytään melko ikävissä oloissa, mutta katsokaamme silti päättäväisesti tähän tulevaisuuden alaan. Komission olisi pantava täytäntöön mietinnössäni esitetyt suositukset, etenkin tutkimusta ja innovaatioita koskevat suositukset. Kuluttajat ja koko ala on otettu huomioon näissä suosituksissa.
Solbes Mira
Arvoisa puhemies, komissio tukee parlamentin mietintöä. Se antaa tosiaankin tarkan kuvan eurooppalaisen vesiviljelyn nykyhaasteista. Mietintö on myös sopusoinnussa komission viime syyskuussa antamaan tiedonantoon sisältyvien suuntaviivojen kanssa. Tiedonannossa käsitellään yhteisön vesiviljelyalan kestävän kehittämisen strategiaa.
Komissio haluaisi ensinnäkin kiittää parlamenttia siitä, että se antoi tukensa joukolle uusia toimia, jotka esitettiin osana komission strategiaa. Tarkoitan erityisesti aloitteita, jotka koskevat elintarvikkeiden turvallisuutta ja terveysriskejä koskevan lainsäädännön tarkistamista, ympäristönsuojelua ja eläinten hyvinvointia sekä uusien viljelytekniikoiden ja laadukkaiden lajien kehittämistä. Muita toimia ovat hallinnon parantaminen, alan markkinajärjestely sekä vesiviljelyn kehittäminen yleisesti.
Parlamentin mietinnössä korostetaan tutkimuksen merkitystä. Esittelijä Martin puhui tästä hetki sitten, ja tämä mainitaan myös komission esityksessä. Budjettimäärärahojen puiteohjelmaa koskevien uusien päätösten teon yhteydessä on odotettavissa, että parlamentti tukee lisävarojen myöntämistä vesiviljelyn tutkimukseen.
Puhun seuraavaksi päätöslauselman 10-14 kohdassa esitetyistä huolenaiheista. Näissä kohdissa käsitellään muuntogeenisen kalan ja polyploidisten nilviäisten mahdollisia terveysvaikutuksia. Voin ilokseni ilmoittaa parlamentille, että komissio on vastikään saattanut päätökseen valintaprosessin, joka koskee vesiviljelyalan geenitekniikan tutkimusta. Tutkimus kattaa kaikki edellä mainitut kysymykset. 
Komissio vahvistaa, että se ottaa tulevissa aloitteissa asianmukaisesti huomioon kaikkien vesiviljelyalan yritysten taloudellisen merkityksen, kuten päätöslauselmassa esitetään. Myös kaikkein pienimpiin yrityksiin aiotaan kiinnittää asianmukaista huomiota. Komissio aikoo ottaa huomioon myös tarpeen turvata perinteiset käytännöt. 
Olemme panneet merkille parlamentin ehdotuksen päätöslauselman 7 kohdassa, jossa esitetään kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä KOR:ia ohjaavien asetusten muuttamista. Olemme ottaneet vaarin myös parlamentin näkemyksestä, jonka mukaan ala kaipaa julkista rahoitustukea nyt ja lähitulevaisuudessa.
Komissio pani merkille, että osa käsiteltäväksi jätetyistä tarkistuksista ei kuulu sen strategian soveltamisalaan. Näin ollen nuo tarkistukset edellyttävät yksityiskohtaista tarkastelua. Lisäksi komissio pitää monen muun jäsenvaltion tavoin vesiviljelyä uutena toiminnanalana, joka voi olla ja jonka pitääkin olla muista aloista riippumaton ja taloudellisesti elinkelpoinen. Alan käyttökustannusten rahoittamiseksi esitetyt toimet eivät siten sovellu tähän näkemykseen. Joutuisimme sitä paitsi myös WTO:n ankaran kritiikin kohteeksi.
Olemme niin ikään panneet merkille, että parlamentti on pyytänyt komissiota laatimaan tutkimuksen luonnonvaraisten kalakantojen säilyttämisen toteuttamiskelpoisuudesta. Parlamentti on pyytänyt eläinten hyvinvointia ja terveyttä käsittelevältä tiedekomitealta kertomusta viljeltyjen kalojen hyvinvoinnista. Komissio onkin jo pyytänyt tältä tiedekomitealta päätöstä viljeltyjen kalojen lopettamista ja kuljetuksia koskevasta kysymyksestä.
Lisäksi komissio on käynnistänyt nykyisen lainsäädännön puitteissa aloitteita, joilla pyritään ratkaisemaan tiettyjen lajien markkinoita koskevia ongelmia. Esimerkkinä näistä lajeista mainittakoon hammasahven ja meriahven. Komission yksiköiden edustajat tapasivat jäsenvaltioiden ja vesiviljelyalan edustajia joulukuussa 2002. Löysimme tuolloin ratkaisun niihin toimenpiteisiin, joihin olisi ryhdyttävä muutaman seuraavan kuukauden kuluessa. Näistä toimista voisin mainita muun muassa seuraavat: uuden tuotantokapasiteetin luomiseen tarkoitetun julkisen tuen väliaikainen keskeyttäminen, tutkimuksen aloittaminen meriahvenen ja hammasahvenen markkinoista sekä toimet myynnin kansainvälisen edistämiskampanjan järjestämiseksi.
Katsomme, ettei päätöslauselman 15 kohdassa esitetty pyyntö edellytä uusia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. Äyriäisten myrkkypitoisuuksien havaitsemiseen tarkoitettujen fysikaalis-kemiallisten ja biologisten menetelmien kehittämiseen liittyvät ongelmat ovat yleisessä tiedossa. Tämä pätee myös rokotteiden myyntilupiin jäsenvaltioissa. Kaikkea tätä käsitellään komission tiedonannossa, mutta olemme ottaneet huomioon parlamentin toiveet.
Päätöslauselman 20 ja 29 kohdassa viitataan etupäässä jäsenvaltioihin ja parlamenttiin. Komissio on samaa mieltä näissä kohdissa esitetyistä pyynnöistä.
Päätöslauselman 28 kohdassa olevaa esitystä komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä. Komissiota pyydetään luomaan väline, jolla voitaisiin tarjota tukea alalle silloin, kun sitä kohtaa luonnononnettomuus tai ihmisten aiheuttama onnettomuus. KOR:lla on tosiasialliset valtuudet antaa lupa toiminnan keskeyttämiseen ja taloudellisten korvausten myöntämiseen. Euroopan toimielimet kykenevät - ja niiden on kyettävä - päättämään ripeästi väliaikaisista toimista vakavissa onnettomuustapauksissa, joihin Prestige-aluksen onnettomuus kuului. Espanjan kalastusalalle ja Espanjan äyriäis- ja vesiviljelyalalle Prestige-aluksesta vuotaneesta polttoöljystä aiheutuneiden vahinkojen korvaamisesta annettiin asetus 20. joulukuuta, eli vain kuukausi aluksen uppoamisen jälkeen. 
Komissio kannattaa toki parlamentin esitystä siitä, että ammattijärjestöjen on ponnisteltava entistä lujemmin julkisuuskuvansa parantamiseksi siten, että ne tehostavat viestinnän keinoja. Meistä tämä kuuluisi kuitenkin alan ammattilaisten itsensä tehtäväksi, vaikka he saisivatkin tukea joistakin nykyisistä valtiontukijärjestelmistä. Komission ei meidän mielestämme tarvitsisi olla suoraan toiminnassa mukana, kuten päätöslauselman 35 kohdassa esitetään.
Komissio on niin ikään ottanut huomioon päätöslauselman 27 ja 32 kohdat. Ne koskevat tuottajajärjestöjen tunnustamista sekä sen varmistamista, että eurooppalaisiin ja kolmansien maiden tuottajiin ja tuotteisiin sovelletaan tasapuolisia normeja. Nämä kysymykset edellyttävät yksityiskohtaista tarkastelua tulevaisuudessa.
McKenna (Verts/ALE)
Arvoisa puhemies, tässä mietinnössä on monia ristiriitaisuuksia. Toisaalta siinä on myös eräitä myönteisiä kohtia siinä mielessä, että siinä käsitellään koko vesiviljelyalaa ja kestävää kehitystä sekä erityisesti kestävän kehityksen vaikutusta ympäristöön. Myönteistä siinä on myös se, että siinä pohditaan eläinten hyvinvoinnin erittäin tärkeää kysymystä ja kalanviljelytilojen tilanpuuteongelmaa, sekä kehotetaan jonkinlaisen kalatiheyden määrittämiseen.
Mietinnön toisissa kohdissa kuitenkin arvostellaan ympäristöä, terveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia EU:n vaatimuksia. EU näyttää panevan liiketoiminnan edut edelle, mikä on hyvin vaarallista, sillä ympäristöä ja terveyttä koskevien vaatimusten olisi mentävä liiketoiminnan etujen edelle.
Mietinnössä myös kyseenalaistetaan ennalta varautumisen periaate sillä perusteella, että se näyttäisi hankaloittavan vesiviljelyalan yritysten toimintaa. Meidän on noudatettava tuota periaatetta Euroopan unionissa, ja se on otettava huomioon kaikissa tilanteissa. Se vaikeuttaa mahdollisesti asioita sen vuoksi, että kyse on ennalta varautuvasta lähestymistavasta, jonka mukaisesti meidän olisi suhtauduttava vesiviljelyyn.
Eräs toinen mietinnön arveluttava näkökohta koskee halua saada komissio edistämään vesiviljelyä. Minusta tämä ei ole hyvä ajatus. Vesiviljelyyn liittyy monia ongelmia. Vesiviljelyalalla työskentelevät ihmiset näyttävät ajattelevan, että vesiviljelyllä voidaan ratkaista luonnonvaraisiin kantoihin ja myös merikalastukseen ja merten kalakantojen vähenemiseen liittyvät ongelmat. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Vesiviljely synnyttää monia ongelmia. Muuntogeenisten kalojen ongelma on jo otettu esiin. Niiden ottaminen mukaan vesiviljelyyn on hyvin vaarallista, ja sitä pitäisi välttää.
On myös pohdittava teollisen kalastuksen käyttöä vesiviljelyn rehutarpeiden tyydyttämiseen. On täysin selvää, että jos vesiviljely jatkaa nykyistä kasvuaan, kysyntä alalla ylittää pian teollisen kalastuksen resurssitarjonnan. Näin tulee käymään, halusimmepa me sitä tai emme. Kaiken lisäksi vesiviljelyn vaikutukset ympäristöön ovat äärimmäisen haitalliset.
Lopuksi sanoisin vielä kuluttajien luottamuksesta, että suhtaudun hyvin varovaisesti mietinnössä esitettyyn ajatukseen siitä, että komission pitäisi edistää kuluttajien luottamusta vesiviljelyyn. Vesiviljelytuotteet puhuvat omasta puolestaan, ja meidän olisikin nyt kiinnitettävä huomiota luonnonvaraisiin kalakantoihin.

Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, vesiviljelyn merkitys kalastusalalla kasvaa jatkuvasti maailmalla ja yhteisössä. Vesiviljely täydentää merkittävästi pyyntisektoria. On kuitenkin täysin selvää, että vesiviljelyssä on monia ongelmia. Ne liittyvät muun muassa vesiviljelyn laajuuteen, markkinointiin, ympäristökysymyksiin sekä terveysnäkökohtiin. On tärkeää määritellä kaikki nämä ongelmat ja ratkaista ne yhteisössä.
Näin ollen kalatalousvaliokunta toimi aivan oikein laatiessaan valiokunta-aloitteisen mietinnön näinkin tärkeästä ja hankalasta aiheesta. Martinin nimittäminen esittelijäksi oli myös aivan oikea valinta. Hän omistautui työhönsä perusteellisesti ja laati mietinnön, joka sai laajan tuen valiokunnassamme. Uskon vakaasti, että se saa laajan tuen myös täysistunnossa. Mietintö tarjoaa yleistajuisen katsauksen laajan ja moninaisen vesiviljelyn ongelmiin Euroopassa. Haluan onnitella Martinia julkisesti tästä saavutuksesta.
Tämä mietintö on todellinen voitto Euroopan unionille ja etenkin parlamentille. Se toimii vedenjakajana pyrkimyksissä ratkaista vesiviljelyalaan kohdistuvia lukuisia ja vaikeita kysymyksiä ja tarjoaa erinomaisen viitekehyksen, jonka pohjalta voidaan toimia.
Mietinnön sekä alan edustajien kanssa aiemmin järjestetyn kuulemistilaisuuden ansiosta moniin erityisongelmiin on saatu selvyys. Mietinnössä käsitellään seikkaperäisesti sekä nykyistä tilannetta että tulevaisuuden näkymiä. Meitä on kehotettu tekemään kaikkemme, jotta Erika- ja Prestige-onnettomuuksien kaltaiset tapahtumat jäisivät vain kaukaiseksi muistoksi ja jotta vastedes asetetaan etusijalle luonnon ja meriekosysteemien suojelu. Haavoittuvaisten merialueiden ja kalastusalueiden edut on nostettava etusijalle. Nämä ovat alueita, joilla tuotetaan kalaa ja äyriäisiä, joilla ekosysteemi on säilynyt ja jotka antavat elannon tuhansille perheille. Monet muut työtehtävät täydentävät perinteistä kalastusta, ja ne liittyvät läheisesti perinteiseen kalastukseen ja ovat siitä riippuvaisia. 
Näin ollen kehottaisin teitä noudattamaan Martinin mietinnössä viitoitettua tietä sen varmistamiseksi, että Euroopan vesiviljelyn kehitys on jatkossakin oikeansuunteista.
Miguélez Ramos (PSE).
Arvoisa puhemies, haluan kiittää Martinia hänen valiokunta-aloitteisesta mietinnöstään sekä hänen laadukkaasta työstään. Hän ansaitsee erityiskiitoksen siitä, että hän onnistui saamaan aikaan yksimielisyyden kalatalousvaliokunnassa ja että hän järjesti taidokkaasti korkeatasoisen kuulemistilaisuuden. Erityisesti haluaisin kiittää Martinia siitä ripeydestä, jolla hän sisällytti mietintöönsä pyynnön väliaikaisen välineen käyttöönotosta ympäristöonnettomuuksien varalta riippumatta siitä, ovatko ne luonnon aiheuttamia. Prestige-aluksen haaksirikon jälkeinen nykytilanne Galician rannikolla on tästä hyvä esimerkki. Vesiviljelyala on kokenut erityisen kovan iskun.
Vesiviljelyn merkitys yhteisön kalastusalalla kasvaa jatkuvasti. Näin ollen siihen kohdistuu monia haasteita ja epävarmuustekijöitä. Vesiviljelyalalle on myönnettävä yhteisön tukea, jotta voidaan varmistaa laadukas tuotanto ja innovointi ja jotta alan yritykset voisivat lisätä kilpailukykyään ja toimia ympäristön huomioon ottavalla tavalla. Tukea tarvitaan myös siihen, että kyseiset yritykset voisivat markkinoida itseään kuluttajille ja luoda työpaikkoja aloille, joilla niitä kipeimmin kaivataan. 
Yhteisön on kehitettävä tiettyjen laadukkaiden paikallisten vesiviljelytuotteiden alkuperänimityksiä. KOR-asetuksiin olisi lisättävä erityinen luku, jossa käsiteltäisiin tällaisten tuotteiden myynninedistämistä.

Kalatalousvaliokunnan jäsenet vierailivat muun muassa Skotlannissa ja Andalusiassa. Saimme näiden vierailujen ansiosta ensikäden tietoa alan ongelmista ja mahdollisuuksista. Saatoimme paikan päällä arvioida tuottajien kohtaamia vaikeuksia. Skotlannissa ja Irlannissa tapasimme lohentuottajia, jotka kertoivat meille ongelmistaan. Hämmästelimme sammentuottajien taitoja Granadassa. Meille valkeni Cadizin maakunnassa entisissä Rooman-aikaisissa suola-altaissa harjoitettavan kokeellisen hammasahven- ja meriahvenviljelyn merkitys. Opimme jotakin myös markkinoinnin ongelmista. Näin ollen katsomme, että yhteisön yhtenä ensisijaisena tehtävänä on oltava uusien laadukkaiden lajien määritteleminen ja niiden lisääminen erityiskohtelun alaisten lajien luetteloon. Yhteisötasoisen tutkimuksen kehittämiselle ja näihin lajeihin ja niiden viljelyyn liittyvien uusien käytänteiden vaihdolle on niin ikään annettava etusija.
Sosialistiryhmä kannattaa direktiiviä biologisen vesiviljelyn säätelystä, jossa otetaan huomioon tämäntyyppisen tuotannon ratkaisevat tekijät. Tarkoitan näillä perinteisten menetelmien hyödyntämistä, ympäristötekijöitä, lämpötiloja ja veden saatavuutta. Erityistä rahoitusta olisi myönnettävä luonnonmukaisen tuotannon sekä luomutuotteiden myynninedistämisen tukemiseen. 
Kehotamme komissiota ottamaan huomioon, ettei tiettyjen lajien, kuten piikkikampelan, kasvatukseen liity markkinoiden ylituotanto-ongelmia. Ne johtuvat siitä, että kyseisten lajien kasvatus on vielä uutta, ja sitä on vasta ryhdytty kehittämään. Sen vuoksi katsomme, että komission olisi edelleen tuettava näiden lajien kasvatukseen tarkoitettujen uusien laitosten perustamista. KOR:n varojen käyttöä ohjaaviin asetuksiin olisi lisättävä asianmukainen säännös. Komissio onkin myöntänyt tukea piikkikampelan viljelyyn tarkoitettujen laitosten perustamiseen. Kysynnän nopean kasvun ja alan suhteellisen kasvun vuoksi lisää tukea kuitenkin mielestämme tarvittaisiin.
Vesiviljely on suurten mahdollisuuksien ala. Yhteisön on tuettava sitä, jos sen halutaan kehittyvän tasaisesti.
Vermeer (ELDR). -
Haluaisin ensinnäkin kiittää esittelijä Martinia loistavasta mietinnöstä. Vesiviljelyyn liittyvät ongelmat ja haasteet tulivat hyvin esiin hänen mietinnössään. Voidaan myös todeta, että Markov harjoitti omakohtaista tutkimusta käymällä paikoissa, joissa tätä ammattia harjoitetaan. Tekisin kuitenkin muutamia huomioita. Yksi vesiviljelyn suurimmista ongelmista on sen huono julkisuuskuva, joka johtuu tiedonpuutteesta. Tiedonpuutteen korjaaminen onnistuu vain, jos meillä on käytössämme selkeitä testitietoja. Sen vuoksi Euroopan unionin on mahdollistettava tutkimuksen harjoittaminen. Selkeät tiedot mahdollistavat alan julkisuuskuvan kohentumisen, mikä puolestaan toisi ratkaisun alan keskeiseen ongelmaan. Tämä ongelma on ratkaistava viestinnän keinoin. 
Rahoituksen osalta sanoisin, että alan taloudellinen kannattavuus on suuri huolenaihe Euroopassa. Jos haluamme varmistaa pitkäkestoisen taloudellisen kannattavuuden, on pidettävä huoli siitä, ettei ala tule riippuvaiseksi tuista. Tässä oma apu on paras apu. Lähtisin siitä, että markkinoiden on annettava kulkea omaa tietään ja edetä omaa vauhtiaan, jolloin ala voisi huolehtia itse itsestään. Sen sijaan haluamme hallita toiminnan puitteita vastuullisesti, minkä vuoksi meidän on itse määriteltävä kyseiset puitteet ja edellytykset. Markkinat on saatava oikeille raiteille. Säätelyn on oltava yksinkertaista, selkeää ja avointa. Säätelyn esteiden poistaminen lisää markkinoiden yhdenmukaisuutta ja avoimuutta ja siten niiden tehokkuutta. Tämä parantaa hinnoiltaan kilpailukykyisten tuotteiden mahdollisuuksia, mistä myös eurooppalaiset kuluttajat hyötyvät. 
Kuluttajat hyötyvät lisäksi elintarvikkeiden turvallisuudesta sekä avoimuudesta, jotka ovat molemmat erittäin tärkeitä näkökohtia. Elintarvikkeiden turvallisuus on voitava taata kaikissa oloissa. Tässä meidän on kuitenkin säilytettävä suhteellisuudentaju ja unohdettava kohtuuttomat vaatimukset. Jos jokin on 100-prosenttisen hyvää, sen ei tarvitse olla sitä 150-prosenttisesti. Jalat on pidettävä maassa. Kohtuuttomat vaatimukset vaikeuttaisivat pienten yritysten toimintaa, jolloin ne eivät pystyisi jatkamaan toimintaansa. Sen vuoksi peräänkuulutan yksinkertaista lainsäädäntöä, joka olisi sekä selkeä ja toimiva että sellainen, jota voidaan valvoa ja joka voidaan panna täytäntöön. ELDR-ryhmä antaa tukensa tälle mietinnölle. Minusta vesiviljelyllä voidaan myönteisesti edistää luonnonvaraisten kalakantojen säilymistä.

Figueiredo (GUE/NGL).
 Arvoisa puhemies, tässä mietinnössä suhtaudutaan myönteisesti vesiviljelyyn. Olemme tästä samaa mieltä, sillä katsomme, että vesiviljely vain täydentää kalastusalaa, mutta ei korvaa sitä. Vesiviljelyä käsitellään mietinnössä kestävän kehityksen ja ennalta varautumisen periaatteen yhteydessä, minkä vuoksi erityistä huomiota on kiinnitettävä ympäristökysymyksiin, ja muuntogeenisen kalan tuotantoa on vastustettava.
Yhdymme esittelijän näkemyksiin siitä, että tukea on edelleen myönnettävä KOR:stä, että on edistettävä tärkeimpien osapuolten osallistumista sekä tutkimusta ja luotava sellainen taloudellinen väline, josta voidaan myöntää tukea mahdollisissa kriisitilanteissa, kuten luonnonkatastrofeissa. Haluamme kuitenkin kiinnittää huomiota niihin erityisiin näkökohtiin ja tarpeisiin, jotka on otettava tässä toiminnassa huomioon. Vesiviljelyä voidaan verrata vain viljelyyn ja karjankasvatukseen, koska se vaikuttaa suoraan lajien kehittämiseen ja ympäristöön, ja etenkin rannikkoalueisiin ja vaihtoehtoiseen maankäyttöön.
Tuotannon tehostamisen ja tuotantovaiheiden yhdentämisen mahdollisuudet voivat olla suuri riski ihmisten ja eläinten terveydelle. Tätä on valvottava kalojen "hullun lehmän taudin" estämiseksi. Näin ollen tarvitaan lisää tukea alan tutkimukseen, tuotantotekniikoiden sekä hygieniaa ja turvallisuutta koskevien normien hyödyntämiseen asettamalla etusijalle ennalta varautumisen periaatteen soveltamisen. Lisää tukea tarvitaan myös ympäristövaikutusten vähentämiseen, minkä yhteydessä on osoitettava erityistukea pienille ja keskisuurille yrityksille. 
Lopuksi haluan ilmoittaa, että ryhmämme tulee sekä Euroopan vesiviljelyä käsittelevää Martinin mietintöä - josta kiitän häntä - että tämänpäiväisen keskustelun kohteena olevaa Miguélez Ramosin mietintöä, joka koskee kansainvälistä kalastusta ja josta kiitän häntä.
Bautista Ojeda (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Prestige-aluksen onnettomuus oli oiva muistutus siitä, ettei vesiviljely poikkea mistään muusta saastumista mahdollisesti aiheuttavasta tuotannonalasta ja että sekin saattaa kärsiä vakavista vahingoista. Näin kävi Galician kalanviljelytiloille.
Vesiviljelyn tulevaisuus on lupaava. Sen ansiosta voidaan ylläpitää laadukkaiden tuotteiden tarjontaa markkinoilla. Se mahdollistaa myös ehtyneiden kalavesien elvyttämisen istutuksin, mikä on aivan uusi vaihtoehto. Lisää tukea kaivataan tutkimukseen ja sellaisten uusien tuotteiden kehittämiseen, jotka eivät ole geneettisesti muunneltuja. Myös suoraa yhteistyötä paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa on vahvistettava vesiviljelyn edistämiseksi. Tämä on erityisen välttämätöntä niillä alueilla, jotka ovat kärsineet pahiten kalastussopimusten teon epäonnistumisesta tai yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen takia suoritetuista rankoista rakenneuudistuksista. 
Lopuksi kehottaisin komissiota ottamaan huomioon myös sellaiset perinteiset toimet, kuten vesiviljelyn luonnon vesialtaissa, ja niiden vaikutukset luonnonympäristöön, joka on suureksi osaksi suojelun piirissä.
Ó Neachtain (UEN).
Arvoisa puhemies, koska komissio on nähtävästi päätynyt sellaiseen yhteiseen kalastuspolitiikkaan, jota on mukautettu enemmän eräiden jäsenvaltioiden lyhytaikaisten etujen kuin kalastajien tarpeiden mukaan, on rohkaisevaa huomata, että se on nyt kerrankin toiminut oikein.
Yleisesti ottaen olen samaa mieltä vesiviljelyn tulevaisuutta koskevassa komission tiedonannossa omaksutusta lähestymistavasta. Haluan kuitenkin heti aluksi sanoa, että vesiviljely on sisällytettävä kokonaisuudessaan yhteiseen kalastuspolitiikkaan. Sen on voitava täydentää muita pyyntimuotoja. Sitä ei pidä missään nimessä pitää korvaavana menetelmänä. Vesiviljely on yksi maailman nopeimmin kasvavista elintarviketuotannon aloista. Esimerkiksi Irlannin vesiviljelyalan osuus on nykyään yli 30 prosenttia kalastuksen kokonaistuotannosta, mikä vastaa yleismaailmallista suuntausta. Vesiviljelyllä on suuret mahdollisuudet luoda lisää työpaikkoja ja lisätä taloudellista toimintaa etenkin rannikkoyhteisöissä, joissa työpaikkoja on hyvin vähän. Meren tuotteiden maailmanlaajuisen kysynnän vuoksi vesiviljelyn merkitys raaka-aineen lähteenä kalanjalostusteollisuudessa kasvaa jatkuvasti, koska se tuo huomattavaa lisäarvoa ja vientimahdollisuuksia. On selvää, että kaikki alan tuleva kehittäminen on perustettava kestävään kehitykseen. Koko Euroopan unionissa on pyrittävä kalastusalalla löytämään ensisijaisesti sellaisia parhaita käytäntöjä, jotka ovat sopusoinnussa tiukkojen ympäristöalan suuntaviivojen ja korkeiden laatuvaatimusten kanssa, kuten nyt on tehty Irlannissa.
Lisäksi alalla on sovellettava parhaita käytäntöjä ottamalla huomioon elintarvikkeiden turvallisuus, ja tältä osin olen eri mieltä irlantilaisen kollegani McKennan kanssa. Vesiviljely ei ole haitallista, vaan se on luonnonmukainen ja luonnonvaroihin perustuva ala, joka on kaikkea muuta kuin haitallinen. EU:n ulkopuolisten tuottajien aiemmin harjoittama ulkomaisten kalastustuotteiden, etenkin lohen, polkumyynti saattoi yhteisön tuottajat hyvin epäedulliseen asemaan, ja tekee niin edelleen. Tässä yhteydessä kehottaisinkin komissiota miettimään uudelleen sen ehdottamiin toimiin sisältyvää julkisten tukien osaa, ennen kuin se esittää muodolliset ehdotuksensa. Rehevöitymisen osalta panen merkille komission varovaisen suhtautumisen maatalousalan direktiiviin veden saastumisesta. Vesiviljely ja maatalous ovat toisistaan täysin poikkeavia aloja, joten niitä on käsiteltävä erikseen. Sen vuoksi tarvitsemme mielestäni erityisen direktiivin kaikista mahdollisista saastumisen muodoista vesiviljelyn alalla. Kiitän teitä, kollega Martin, tästä tärkeästä aiheesta laatimastanne ensiluokkaisesta mietinnöstä, ja toivon, että kalatalousvaliokunnassa sille annettu yksimielinen tuki löytyisi myös täältä parlamentista tänään.

Butel (EDD).
Arvoisa puhemies, haluan ensimmäiseksi kiittää esittelijä Martinia tästä erinomaisesta mietinnöstä, joka on laadittu yhdessä kalanviljelijöiden kanssa. Nyt, kun kalankysynnän ennustetaan nousevan rajusti ja kun yhtenä tavoitteena on oltava kalavarojen tasapainoinen säätely, vesiviljelyllä on todellinen täydentävä rooli markkinoiden tarpeiden tyydyttäjänä. Vesiviljelyn kehittämisessä on kuitenkin tehtävä tiettyjä varotoimenpiteitä, kuten esittelijä korostaa.
Haluamme kokemuksen perusteella korostaa tarvetta tutkimuksen lisäämiseen, sillä kehitystyötä ei voida perustaa selvästi puutteellisiin viljelyjärjestelmiin. Näin ollen tutkimukseen on saatava riittävästi varoja, jotta sen avulla voitaisiin ratkaista keskeisiä ongelmia, jotka koskevat esimerkiksi ympäristövaikutuksia, kalajauhon käytön vähentämistä elintarvikkeissa, muiden kuin lihansyöjäkalalajien kehittämistä, tautien torjuntaa, luonnonvaraisten kalapopulaatioiden joukkoon viljelylaitoksista päässeiden kalojen aiheuttamia geneettisiä riskejä sekä uusien tuotteiden kehittämistä.
Olen esittelijän kanssa samaa mieltä myös siitä, ettei Euroopan unionin markkinoille pidä tuoda muuntogeenistä kalaa. Viljellyt tuotteet eroavat kalastustuotteista. Näin ollen ne olisi määriteltävä siten, että kuluttajat voisivat vapaasti valita niiden välillä. Vesiviljelytuotteiden yleistyminen on kuitenkin nähtävä vain sellaisten perinteisten tuotteiden täydentäjänä, joilla on aktiivinen osa rannikkoalueidemme taloudellisessa toiminnassa, mitä ei pidä unohtaa.
Souchet (NI).
Arvoisa puhemies, tämä on hyvä, vankka ja hyvin laadittu mietintö, jossa käsitellään tärkeää alaa, jolla meillä on vielä paljon tehtävää, sillä tuomme yli puolet kuluttamastamme kalasta muualta. Kyse on alasta, jolla jäljitettävyys varmistetaan parhaiten kotimaisen tuotannon avulla ja jolla vesiviljely tuo meille lisää elintärkeitä työpaikkoja rannikkoalueillemme, sillä kalavarathan ovat rajalliset.
Esittelijä on oikeassa tuomitessaan sen, ettei vihreässä kirjassa mainita vesiviljelyä, ja korostaessaan vuoden 2002 syyskuussa annetun komission tiedonannon puutteita. Vesiviljelyalalle on erityisen tyypillistä tutkimustoimien merkitys ja kesto. Näitä toimia ei ole aina suhteutettu mahdollisuuksiin myöntää rahoitusta nuorille perheyrityksille, joilla on vähän pääomaa ja jotka joutuvat toimimaan kiivaassa kilpailuympäristössä, jossa hinnat vaihtelevat jatkuvasti. Esimerkiksi eräs ranskalainen yritys, joka oli aloittamassa piikkikampelan tuotantoa Euroopassa ja jonka johtajana toimii Vendéen alueelta kotoisin oleva Michel Adrien, joutui investoimaan 2,5 miljoonaa frangia joka vuosi kymmenen vuoden ajan pelkkään tutkimukseen, ennen kuin se sai kehitettyä menetelmän vankeudessa elävien piikkikampeloiden lisääntymistä varten. 
Voidaanko ja pitäisikö ajatella, että vain yksityiset yritykset vastaisivat tämäntyyppisistä tutkimusohjelmista, jotka ovat hyvin kalliita, aikaa vieviä sekä teknisesti ja kaupallisesti hyvin epävarmoja, ja joissa käsitellään biologisia peruskysymyksiä? Minusta ei. Päinvastoin olen sitä mieltä, että suurin osa tällaisesta tutkimuksesta on tehtävä julkisin varoin samoin kuin pienkalastusalusten jatkuvaa uudistamista on rahoitettava julkisista varoista. On täysin selvää, ettei julkisen rahoituksen voida tässä tapauksessa katsoa aiheuttavan kilpailun vääristymistä.
Tutkimuksesta puhuttaessa tarkoitan etenkin sellaisten uusien rokotteiden tutkimusta, joilla voidaan poistaa antibioottien käyttöön liittyvät riskit. Tämä on ratkaiseva kysymys tulevaisuuden kannalta ja sen suhteen, miten tämä ala käsitetään. Näin ollen on luotava voimakkaita kannustimia sekä jäsenvaltioissa että yhteisössä. Kannatan myös ajatusta KOR:n sääntöjen mukauttamisesta, ja minusta myös EMOTR:n sääntöjä pitäisi mukauttaa, jotta voitaisiin rahoittaa nuorten yrittäjien perustamia yrityksiä, alalle siirtymistä ja kuluttajille tiedottamista.
Yhdyn esittelijän huoleen muuntogeenisen kalan riskeistä. On täysin selvää, että Euroopan unionissa on kiellettävä kokonaan muuntogeenisen kalan tuotanto ja maahantuonti. Lisäksi on oltava hyvin tarkkana monien kolmansien maiden harjoittaman epäreilun kilpailu suhteen, sillä hintojen polkumyynti on ehdottomasti estettävä näillä kasvavilla ja epävakailla markkinoilla. On ehdottomasti kiellettävä sellaisten vesiviljelytuotteiden maahantuonti, jotka eivät ole Euroopan unionin tuottajille asetettujen vaatimusten mukaisia. Tämän kiellon noudattamista on myös valvottava asianmukaisesti.

Langenhagen (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, haluan alkajaisiksi toivottaa kaikille parlamentin jäsenille onnellista uutta vuotta! 
Arvoisa komission jäsen, olin hyvin mielissäni kuullessani rakentavia kommentteja erilaisista tutkimuksista, menettelyistä ja lähestymistavoista. Näyttää siltä, että kalatalousalalla tapahtuu myönteistäkin kehitystä. Emme ole 30 vuoteen onnistuneet hillitsemään liikakalastusta merkittävällä tavalla. Kysyntää, paikallisia työllisyystilanteita, alakohtaisia etuja, tieteellistä näyttöä ja kansallisia etuja on näköjään mahdoton sovittaa yhteen. Sen vuoksi yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevan uudistuksen soveltamisala jäi niin rajalliseksi. 
Kalavarat ehtyvät jatkuvasti. Näin ollen kestävään kehitykseen perustuva kalanviljely on mielestäni tällä hetkellä ainoa järkevä tulevaisuuden vaihtoehto. Haluaisin esittää kiitokseni esittelijä Hugues Martinille. Tämä vesiviljelyä koskeva valiokunta-aloitteinen mietintö on erityisen hyvä esimerkki siitä aktiivisesta lähestymistavasta, jonka kalatalousvaliokunnan jäsenet ovat omaksuneet ongelmien ratkaisuun. Asiaa koskevassa komission tiedonannossa korostetaan, että parlamentti voi todella tehdä aloitteen tärkeissä kysymyksissä. Vesiviljely tarjoaa kiistatta vaihtoehdon liikakalastukselle, jolla ei ole tulevaisuutta. Vesiviljely on kehittynyt viime vuosina hyvin myönteiseen suuntaan ja synnyttänyt lukuisia työpaikkoja myös Euroopan unioniin, kuten olemme nähneet. Siitä on tullut merkittävä tuotannonala rannikkoalueilla, ja se on tarjonnut lisäpotentiaalia, joka olisi hyödynnettävä kokonaisuudessaan. 
Vesiviljely ei kuitenkaan ole mikään ihmelääke. Sitä on syytä tarkastella lähemmin. Kalanviljely synnyttää samanlaisia ongelmia kuin eläinten laajaperäinen kasvatus. Jätepäästöt, loiset, kemikaalit ja kalanrehu ovat vain osa keskeisistä ongelmista. Yhtenä esimerkkinä mainittakoon, että Skotlannin viljelytiloilta peräisin olevien jätteiden kokonaispäästöt vuodessa vastaavat yhden suurkaupungin päästöjä. 
Olen iloinen vesiviljelyalan toimista ja onnistumisista, mutta peräänkuuluttaisin järkevää, laadukasta ja kestävää kalanviljelyä. Keskittyminen halpoihin tuotteisiin ja niiden määrään laadun sijasta synnyttää vain ekologisia ja taloudellisia ongelmia. Sen vuoksi olisi panostettava laatuun ja nähdäkseni myös kalalajien monimuotoisuuteen. Jokainen laji edellyttää erityishuomiota, mikä voi kyllä tulla kalliiksi. Sanonta kuuluu: mitä korkeammalle kiipeät, sitä nopeammin putoat. Tällainen toimintahan ei hyödytä ketään, ei sen enempää rannikkoalueita kuin kuluttajiakaan.
Kindermann (PSE).
Arvoisa puhemies, yhteisen kalastuspolitiikan eräs olennainen näkökohta on komission syyskuussa 2002 antama tiedonanto yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskevasta strategiasta. Näin ollen olen kovin iloinen kalatalousvaliokunnan aloitteesta laatia valiokunta-aloitteisen mietinnön muodossa perusteellinen selvitys vesiviljelystä Euroopan unionissa. Tämän kalastusalan osa-alueen jatkuvasti kasvava merkitys ei johdu yksistään alan viime vuosien tasaisesta kasvusta. Vesiviljelyä voidaan pitää todellisena vaihtoehtona ihmisten ravinnoksi käytettäville ja kaikkialla maailmassa ehtyville meren kalavaroille. Se myös vaikuttaa myönteisesti työmarkkinoihin, eikä yksistään rannikkoalueilla, mitä olisi syytä korostaa. 
Lukuisat sekä alkutuotannon että monien muiden alojen työpaikat liittyvät joko suoraan tai epäsuorasti vesiviljelyyn. Minusta tämän alan tutkimus on erityisen tärkeää. Tutkimukseen myönnettäviä varoja olisi epäilemättä nostettava, jotta voitaisiin laatia entistä parempia suosituksia. Vesiviljelyssä on kuitenkin vielä paljon ratkaisemattomia ongelmia. Mainitsen niistä nyt seuraavat: lääkeaineiden käyttö, ympäristövaikutusten minimointi, kuluttajille tarkoitettujen tuotteiden turvallisuus, tuotantoyksiköiden parantaminen eläinten hyvinvointia koskevien entistä tiukempien normien mukaisesti sekä - viimeisenä vaan ei vähäisimpänä - luonnonvaraisten lajien suojelu muuntogeenisiltä kalalajeilta. 
Lopuksi haluan esittää lämpimät kiitokseni esittelijä Martinille hänen perusteellisesta selvityksestään. Keskustelu vesiviljelystä jatkuu epäilemättä tulevaisuudessa.
Busk (ELDR).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, vesiviljely on nopeimmin kasvava ala maailman elintarviketuotannossa. Komission ehdottama vesiviljelyä koskeva strategia ansaitsee tunnustuksen ja esittelijä Martin kiitoksen työstään ja mietinnöstään. Joulukuussa pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä niiden rajoitusten perusteella, joita tulevaisuuden kalastuspolitiikassa on päätetty asettaa pyynnille, vesiviljelyn alalle tarvitaan EU:ssa visioita ja yhteisiä strategioita. Avainsanana on kestävä vesiviljely, jossa keskitytään työllisyyteen, kuluttajiin ja ympäristöön. On äärimmäisen tärkeää välttää työpaikkojen menetykset alueilla, joilla on paljon kalastusteollisuutta, sillä tämä lisäisi työllisyyttä. Äärimmäisen tärkeää on myös varmistaa paitsi kuluttajien mahdollisuus saada terveellisiä, turvallisia ja laadukkaita kalastustuotteita myös ekologinen tasapaino ja kestävä ympäristö.
Puhtaan veden saanti on välttämätön mutta myös rajoittava tekijä makeassa vedessä tapahtuvassa vesiviljelyssä. Tämän vuoksi on edistettävä tutkimusta, joka koskee vedenkiertojärjestelmien sekä veden uudelleenkäytön lisäämistä. Antibioottien ja lääkkeiden käyttöä on valvottava entistä tarkemmin. Lisäksi olisi perustettava terveydensuojelujärjestelmä ja koottava yhteen terveydensuojelua koskevat tiedot. Investointeja entistä puhtaampaan tuotantoon ja teknologiaan olisi edistettävä sen sijaan, että niitä vaikeutetaan puutteellisilla tiedoilla ympäristövaikutuksista tai ennalta varautumisen laaja-alaisella soveltamisella. Nämä nimittäin saattavat johtaa erilaisiin tuotanto-oloihin jäsenvaltioiden välillä ja vääristää kilpailua. ELDR-ryhmä antaa tukensa esittelijän ja komission esityksille.
Korakas (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, muun muassa kalastusta, alusten romuttamista ja pyyntikiintiöitä käsittelevässä vihreässä kirjassa esitetyt rajoittavat toimenpiteet ovat karkottaneet keskisuuret yritykset - yhä enenevissä määrin - ja pienet kalastusalan yritykset alalta. Olen kotoisin Kreikasta alueelta, jolla toimii paljon pieniä ja keskisuuria kalastusalan yrityksiä, joten olen nähnyt tämän itse. Samaan aikaan - tämä liittyy äskeiseen - vesiviljely lisääntyy, ja siihen liittyvä laajamittainen liiketoiminta valtaa mahtipontisesti alaa. Minulla ei ole mitään vesiviljelyä vastaan, mutta vastustan tällaista vastuutonta kehitystä, jossa vähät välitetään perushygieniasta tai ympäristönormeista. Valitettavasti on myös niin, että mitä useammin suuret yritykset harjoittavat vesiviljelyä, sitä yleisemmäksi tämä vastuuttomuus käy. 
Tämä mietintö ilmentää vesiviljelyn kasvavaa merkitystä. Siinä esitetään vesiviljelyn menestymisen edellytykset, joita ovat vesiviljelyn harjoittamiseen tarvittavien alueiden löytyminen, kestävän hyödyntämisen periaatteiden soveltaminen, tuotemainonta, reilut kilpailusäännöt, tiettyjen hygieniaa koskevien toimenpiteiden käyttöönotto, muuntogeenisen kalan markkinoille tuomisen estäminen, ympäristön kunnioittaminen ja niin edelleen. Nämä toimenpiteet ovat kuitenkin lähinnä teknisiä. Niillä ei päästä ongelman ytimeen tai ratkaista niitä kysymyksiä, joita nousee vääjäämättä esille tulevaisuudessa näiden yritysten laajentaessa toimintaansa. Näitä kysymyksiä ovat vakavat hygieniaongelmat ja monenlaiset tuhoisat ympäristövaikutukset. Kyseisten yritysten - joissa voitot menevät kaiken muun edelle - kapitalistinen järjestelmä ja laajentumismenetelmät ovat jo nyt johtamassa kansanterveyden ja ympäristön kannalta haitallisiin eläintenkasvatusmenetelmiin sekä karja- ja kalanviljelytilojen syntymiseen siellä, missä vesiviljely keskittyy suuryritysten käsiin. Koska mietinnössä ei käsitellä näitä merkittäviä ongelmia, se jättää pientuottajat, kansalaiset ja ympäristön tukalaan asemaan.
Mitä tulee esittelijän puheenjohtajavaltio Kreikalle esittämään kehotukseen estää Prestige-aluksen kaltaisten onnettomuuksien toistuminen, totean pelkääväni pahoin tuon kehotuksen kaikuvan kuuroille korville, sillä puheenjohtajavaltio Kreikka ei ole koskaan salaillut yhteyksiään laivaliikenteeseen.
Hudghton (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, kannatamme tätä mietintöä ja komission tiedonantoa, mutta jos haluamme vesiviljelyn edistämisstrategian, jonka avulla varmistetaan, että alaa säädellään asianmukaisesti, strategian on oltava hyvin suunniteltu.
Vesiviljelyssä on kalastuksen tavoin ollut ongelmia, jotka ovat vaihdelleet haaksirikoista lohen tarttuvaan anemiaan (ISA). Skotlannin esimerkeistä voitaisiin kenties ottaa oppia. Siellä nimittäin kalanviljelijät toimivat lohen tarttuvan anemian vuoksi esimerkillisesti hyväksyessään ISA-säännöstön. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon, ettei EU:ssa ollut tuolloin korvaus- tai rokotusrahastoja. 
Tehokkailla ja pakollisilla laadunvarmistusohjelmilla, kuten skotlantilaisella Scottish Quality Salmon -ohjelmalle, olisi oltava oma tehtävänsä. Tätä olisi edistettävä. Kaikilla strategioilla on voitava taata kestävä, kilpailukykyinen ja taloudellisesti elinkelpoinen vesiviljely, jossa otetaan huomioon ympäristökysymykset ja sosiaaliset kysymykset, tarve estää kalojen pääseminen vesistöihin ja löytää kestävät keinot viljeltävien kalojen ruokkimiseen siten, että varmistetaan korkealaatuiset ja turvalliset tuotteet. Muuntogeenisille kalatuotteille on ehdottomasti sanottava "ei". Äänestän tämän mukaisesti tänä iltapäivänä.
Queiró (UEN).
Arvoisa puhemies, haluan aloittaa onnittelemalla esittelijä Martinia hänen loistavasta aloitteestaan, joka edustaa uutta näkemystä vesiviljelyalueiden luomisesta ja vesiviljelystä. Kuten kaikki tiedämme, komissio on yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen yhteydessä tehnyt perinpohjaisia muutoksia kalavarojen säätelymenetelmiin ja kalastuslaivaston uudistusmenetelmiin. Komissio on erityisesti esittänyt kalastuslaivastojen uudistamiseen suunnatun tuen poistamista, sen nykyaikaistamiseen suunnatun tuen vähentämistä sekä sellaisen laivastojen hallinnointipolitiikan harjoittamista, joka heikentäisi rakenneuudistuksen toteuttamiskelpoisuutta jopa Portugalin kaltaisissa maissa, joissa tavoitteita ei ole vain täytetty vaan jopa ylitetty. Tällainen toimenpide on vaikuttanut rajusti kalastuslaivastojen kokoon ja siten vähentänyt niiden toimintaa. Tällaisen toimintamenetelmän vaikutukset ovat vaatineet - ja vaativat jatkossakin - todellisia uhrauksia Portugalin rannikkoyhteisöiltä, jotka ovat vuosikymmeniä saaneet elantonsa merestä ja eläneet meren antimilla.
Näin ollen puhun täällä täysistunnossa edellä mainittujen ihmisten ja kaikkien merestä elantonsa hankkivien eurooppalaisten puolesta. Heidän vuokseen pyrin tukemaan ratkaisuja, joilla voitaisiin minimoida yhteisön toimenpiteiden taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset seuraukset. Nämä toimenpiteet ovat hyviä kalavarojen kannalta, mutta niissä näköjään väheksytään sekä kalastusta että siitä aina elantonsa saaneita ihmisiä. Uskon, että vesiviljelyllä voidaan jossakin määrin täydentää perinteistä kalastusta, jolloin on mahdollista hyödyntää kalastustoiminnassa aina mukana olleiden kokemuksia ja palauttaa näiden samalla toiminnanalalla työskentelevien ihmisten ammatillinen arvostus. 
Alan kasvava merkitys edellyttää unionilta vakaita investointeja sekä tieteelliseen tutkimukseen että koulutukseen ja ammattipätevyyteen, järjestelmien ja laitteistojen käyttöönottoon ja uudistamiseen sekä terveydensuojeluun. Tässä yhteydessä olisi ennen kaikkea edistettävä laadukkaiden kalajauhojen ja öljyjen käyttöä, rajoitettava antibioottien käyttöä ja torjuttava muuntogeenisen kalan käyttöä. 
Yhteisössä on annettu noin 150 asetusta vesiviljelystä. Todellista oikeudellista suojaa ei alalla kuitenkaan varmisteta lukuisten asetusten avulla, vaan siten, että parannetaan yhteisön lainsäädännön ja toimien määrittelyn laatua. Tätä voidaan parantaa toteuttamalla ja kohdistamalla oikein yhteisön investointeja sekä yksinkertaistamalla lainsäädäntöä siten, että siitä tehdään kohderyhmän silmissä entistä yhdenmukaisempi ja ymmärrettävämpi, jolloin sitä voidaan panna entistä tehokkaammin täytäntöön.
Nämä ovat mielestäni ratkaisevan tärkeitä näkökohtia sen välttämättömän muutoksen kannalta, joka on tapahduttava asenteessa ja julkisuudenkuvassa, jotka jo nyt vahingoittavat käsitystä, joka kansalaisilla ja etenkin kuluttajilla on tästä toiminnanalasta tiettyjen kalalajien osalta. Kaikki ovat varmasti samaa mieltä siitä, että KOR-asetusta on muutettava, jotta voitaisiin tukea nuorten vesiviljelytilojen perustamista, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, kalataloustuotteiden laadun edistämistä, näiden tuotteiden kulutuksen edistämiskampanjoita, ympäristöystävällisten käytäntöjen käyttöönottoa ja niin edelleen. Esittäisin näin ollen komissiolle ja komission jäsenelle Solbes Miralle - harmi, ettei komission jäsen Franz Fischler ole läsnä täällä parlamentissa - vetoomuksen siitä, ettei tämä aihe jäisi unohduksiin ja että toteutettaisiin tehokkaita toimia vesiviljelyalan kehittämiseksi entisestään ja tulevaisuutta silmällä pitäen.

Van Dam (EDD). -
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, 20 vuotta sitten vesiviljelyä pidettiin ratkaisuna kalansaaliiden hiipumiseen. Toivottiin, että se voisi täyttää suuren osan nälkäalueilla asuvien ihmisten proteiinin tarpeesta. Monien toiveiden tavoin tämäkään ei käynyt toteen. Viljellyn kalan kohdalla ravinnon muuntamisaste on alhainen. Yhteen kalakiloon ei tarvita neljää kiloa kalarehua, kuten nisäkkäiden kohdalla, vaan vain 1,5 - 2 kiloa. Valitettavasti suuri osa tästä kalarehusta on valmistettava eläinproteiinista. Kalarehun proteiini on peräisin kalajauhosta, joka puolestaan on peräisin teollisesta pyynnistä. Pyynti tapahtuu eräänlaisilla nailonverkoilla, jotka tekevät paljaiksi laajoja alueita. Niillä ei pyydetä vain täysikasvuista kalaa vaan myös alamittaista kalaa. Myös muun muassa turskan verta käsitellään teollisesti. Näin ollen ei ole mieltä puhua turskan elvytyssuunnitelmista, jos ei ensin rajoiteta teollista kalastusta. Sitä voidaan rajoittaa kiintiöin, mutta myös pakottamalla kalajauhon ostajat harkitsemaan vaihtoehtoisia raaka-aineita, kuten kasviproteiinia tai eläinplanktonia. Nämä vaihtoehtoiset raaka-materiaalit eivät ole käsittääkseni valmiiksi saatavilla. Sen vuoksi on hyvin tärkeää tarjota taloudellisia kannustimia näiden vaihtoehtojen tutkimukseen ja edistää tutkimusta aina kuin se on mahdollista. Tästä hyötyisivät paitsi Pohjanmeren turskakannat myös maailman nälkäänäkevät. Jos tutkimuksella voidaan tarjota vaihtoehtoisia proteiininlähteitä, vesiviljelykseen liittyvät toiveet saattaa sittenkin käydä toteen.

Martinez (NI).
Arvoisa puhemies, kollegamme Martinin mietinnössä käsitellään paitsi tieteellisessä myös taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa mielessä jännittävää ja keskustelua herättävää kysymystä, joka on kaiken lisäksi äärimmäisen ajankohtainen. Prestige-aluksen onnettomuus Galiciassa, missä maailman suurin äyriäistentuottaja Espanja harjoittaa toimintaansa, tai Arachonissa, jossa osterinviljelyä hallitsee Ranska, osoitti vesiviljelyn todellisen haavoittuvuuden, olipa kyse sitten makeassa vedessä tapahtuvasta viljelystä - jonka kollegamme van Dam näyttää unohtaneen - tai merivesiviljelystä, jossa yhdistyvät sekä kalanviljely että osterinviljely. 
On oltava todella hyvin perehtynyt vesiviljelyyn, jotta sitä voisi ymmärtää. Se on hyvin vahvasti sidoksissa luontoon, jossa eri tekijöiden välinen tasapaino on hyvin herkkä ja jossa on kyse muustakin kuin vedestä, vesivirroista, kemiasta tai biologiasta. On muistettava, että rannikkovesialtaiden, Välimeren tai Thaun luonnonvesialtaiden kaltaisissa suljetuissa ympäristöissä jo pelkkä veneen maalaaminen voi vahingoittaa luontoa. Tämän vuoksi pienkalastajat ovat tiedostamattaan aina edistäneet kestävää kehitystä. 
Kyse ei ole tavanomaisesta alasta vaan tulevaisuuden alasta, joka käsittää kunnioitusta herättävää ja huippuunsa kehitettyä toimintaa, kuten meriahvenen, hammasahvenen ja piikkikampelan pyyntiä. Alaan liittyy merkittäviä tieteellisiä innovaatioita ja rokotetutkimusta, muuntogeenisiä organismeja sekä diploideja tai triploideja ostereita, mutta alalla on myös luonnollisesti otettava huomioon erilaisia rajoitteita. Toki kalaa käytetään myös muiden kalojen ruokintaan. Kalarehun määrä ylittää siten tuotetun kalan määrän, ja tässä on vaarana, että kalajauhon teollinen valmistus vain jatkuu. Näin ollen tarvitaan tutkimusta. 
Terveysongelmat liittyvät paitsi antibiootteihin ja bakteereihin myös tuntemattomiin ja mikroskooppisiin leviin, kuten panssarisiimaleviin. Näin ollen on vältettävä tehoviljelyä ja hallittava muuntogeenisten organismien, etenkin muuntogeenisen lohen, käyttöä, ja kehitettävä avomerellä harjoitettavaa vesiviljelyä, kuten Japanissa tehdään. Bambi- tai Walt Disney -syndroomaa ja kalojen hyvinvoinnista puhumista on kuitenkin vältettävä. Muutoin nimittäin kohta vaaditaan lopettamaan ostereiden avaaminen julmana tekona, tai sitruunan puristaminen niiden päälle sen vuoksi, että se tuottaa niille kipua. Näin ollen olisi helpotettava nuorten mahdollisuuksia perustaa yrityksiä järjestämällä koulutusta, investoimalla puhdistusasemiin ja hiekkasärkkiin tai korkeatasoisen tieteellisen tutkimuksen ja jopa nanobiologian avulla, sekä ottamalla käyttöön laatumerkkejä (tällainen merkki on esimerkiksi Arcachonin ostereilla ja Bouziguesin alueen ostereilla, jotka ovat kenties maailman parhaita, tai Thaun alueen ostereilla).
Lisäksi voitaisiin ryhtyä "viljelemään merta", sillä se on tuhat vuotta jäljessä maalla tapahtuvasta viljelystä.
Stevenson (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, saanen ensiksi yhtyä kollegoihini ja onnitella vilpittömästi Hugues Martinia hänen erinomaisesta mietinnöstään, joka käsittelee vesiviljelyä. Kuten muut puhujat ovat todenneet, kyse on kalatalousvaliokunnan aloitteesta laaditusta mietinnöstä. Esittelijä Martin on tehnyt valtavasti työtä ja ponnistellut lujasti laatiakseen suosituksia, jotka saanevat sekä kuluttajien ja tuottajien tuen.
Martinin mietintö valmistui ratkaisevalla hetkellä kalastusalan kannalta. Vesiviljely leviää räjähdysmäisesti kalankysynnän kasvaessa eurooppalaisten kuluttajien keskuudessa, ja luonnollisesti myös siksi, että kalakannat ovat romahtaneet perinteisen merikalastuksen vaikutuksesta.
Merivesiviljely on elintärkeä kalojen, nilviäisten ja äyriäisten lähde. Se on tärkeä kasvatetun lohen lähde, ja kasvatetun lohen laatu paranee koko ajan. Makeassa vedessä tapahtuva vesiviljely on kuitenkin niin ikään kasvussa, minkä ansiosta turskan, ruijanpallaksen ja piikkikampelan viljely sekä muiden tärkeiden lajien viljely lisääntyy jatkuvasti. Kalatalousvaliokunnan edustajat kävivät viime marraskuussa Andalusiassa lähellä Granadaa sijaitsevalla Rio Frion viljelytilalla, jolla tuotetaan jopa sampea ja kaviaaria. Tuotannon monimutkaisuus oli todella hämmästyttävää, mutta kun otetaan huomioon, että kaviaarin hinta on nykyään noin kolmannes kullan hinnasta, on helppo ymmärtää, miksi ihmiset ovat valmiita panostamaan näiden tulosten saavuttamiseen tarvittavaa aikaa ja rahaa. 
Näin ollen meillä on EU:ssa laaja ja kasvava vesiviljelyala, joka tarjoaa runsaasti työpaikkoja usein syrjäisillä maaseutualueilla, joiden talous on epävarmalla pohjalla. Kuten esittelijä Martin huomautti, vesiviljelyala saattaa tuoda työpaikkoja osalle niistä merikalastajista, jotka ovat menettämässä toimeentulonsa nykyisen turskakriisin vuoksi. 
Kuten jäsen Ó Neachtain aiemmin totesi, kyse on kuitenkin myös alasta, jolla on noudatettava tiukkoja vaatimuksia, joiden mukaisesti on noudatettava parhaita käytäntöjä ympäristöä, hyvinvointia, terveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevissa kysymyksissä etenkin, jos halutaan lisätä kuluttajien luottamusta vesiviljelytuotteisiin. Esittelijä Martin on nyt mielestäni asettanut rajat näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joten kannatan hänen lähestymistapaansa. 
Martinin suositukset, joiden mukaan vesiviljelyalan tutkimukseen ja kehittämiseen olisi investoitava ja panostettava nykyistä paljon enemmän, ovat äärimmäisen tärkeitä, ja olen iloinen, että komissio antoi tänä aamuna tukensa tälle näkemykselle. Kuten esittelijä itsekin totesi johdannossaan tähän keskusteluun, kyse on lupaavasta alasta, josta voi oikein hoidettuna olla EU:lle tulevaisuudessa paljon hyötyä.
Lage (PSE).
Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, vauraat roomalaiset harjoittivat ensimmäisinä ajanlaskumme alussa, parinsadan vuoden ajan ennen ja jälkeen Kristuksen, tiettyjen kala- ja nilviäislajien viljelyä. Kyse oli kuitenkin pikemminkin kalliista ja hienosta harrastuksesta kuin taloudellisesta toiminnasta. Tuolloin meressä elävien kalojen kasvatuslammikoita ihailtiin niiden kauneuden vuoksi ja merkkinä ylellisyydestä. Rooman ajoilta peräisin olevien kasvatuslammikoiden jäänteitä on löytynyt ainakin 50 pitkin Välimeren rannikkoa. 
Myöhemmin, etenkin 1900-luvulla, eräissä maissa kehitettiin ostereiden kasvatusaltaita. Ostereita pidettiin täysin syystä hienostuneiden herkkusuiden ruokana. Vasta 1900-luvun jälkimmäisinä vuosikymmeninä vesiviljely lähti nopeaan nousuun sen vuoksi, että kalavarat olivat vaarassa kulua loppuun. Maailman kalantuotanto onkin nelinkertaistunut 40 vuodessa. Kalaa tuotetaan nykyisin noin 100 miljoonaa tonnia, ja myös maailmanlaajuinen kysyntä kasvaa vääjäämättä käsi kädessä väestönkasvun kanssa. 
Vaikka vesiviljely ei voi korvata perinteistä kalastusta, sillä voidaan kuitenkin täydentää ja kartuttaa joidenkin sellaisten hyvin suosittujen ja haluttujen lajien tuotantoa, jotka kuuluvat nykyisin päivittäisiin kalavalikoimiimme ja joita perinteisellä kalastuksella ei saada hankittua tarpeeksi. Vesiviljely lisääntyy varmasti tulevaisuudessa. Kalantuotannossa on ehdottomasti toteutettava samat muutokset kuin aikoinaan maanviljelyksessä ja karjankasvatuksessakin, joissa siirryttiin yksinkertaisesta metsästyksestä ja keräilytaloudesta eläimistä ja kasveista peräisin olevan ruoan tuotantoon. Arvoisa puhemies, näitä muutoksia ei kuitenkaan voida tehdä ongelmitta, ja nämä ongelmat ovat etenkin ekologisia ja koskevat kuluttajien terveyden suojelua ja jopa kalojen hyvinvointia. Esittelijä Martin käsittelee kaikkea tätä perusteellisesti, tarkasti ja älykkäästi mietinnössään, josta pitäisi tehdä alan oppikirja Euroopan unionissa.
Lisi (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, minusta meidän kaikkien pitäisi olla todella kiitollisia esittelijä Martinille paitsi hänen erinomaisesta työstään, jota kaikki ovat kiitelleet, myös sen vuoksi, että olemme kaikki hänen ansiostaan voineet todella perehtyä tähän aiheeseen. Täällä onkin jo todettu, että nyt voidaan puhua ajasta ennen Martinin mietintöä ja sen jälkeen. Voidaan todella sanoa, että vesiviljely on nyt saavuttanut "täysi-ikäisyytensä", se on kehittynyt valmiiksi tuotannonalaksi, jolla on omat erityispiirteensä. Se ei myöskään enää ole kalastuspolitiikan jatke, joten se ansaitsee meidän kaikkien huomion niin kuin mikä tahansa tiettyä taloudellista arvostusta edustava taloudellinen toiminnanala. 
Kuten muut jäsenet ovat todenneet, luvut puhuvat puolestaan, sillä tällä alalla työllisyys on kasvussa, ala vastaa kasvavaan kysyntään, se tuo helpotusta monien sellaisten rannikkoalueiden ongelmiin, joilla ei ilman sitä olisi muita vaihtoehtoja, ja se myös auttaa meitä edessä olevassa taistelussamme ehtymässä olevien luonnonvaraisten kalakantojen puolesta. Lisäksi komissio ja parlamentti ovat näistä kysymyksistä pitkälle samaa mieltä, toisin kuin kalastusalan uudistuksesta. Olen iloinen, että komission jäsen Solbes ylisti tänään tätä mietintöä, ja me kaikki voimme nähdä, että elintarvikkeiden turvallisuutta, tutkimusta ja ympäristön kunnioittamista koskevissa kysymyksissä on tapahtunut lähentymistä. Olemme näin ollen saavuttaneet hyvän pohjan yhteistyölle. 
Lopuksi kehottaisin komission jäsentä kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota niihin kahteen kysymykseen, jotka parlamentti haluaa nostaa esiin. Ensimmäinen koskee KOR-asetukseen, varainhoitoasetukseen, tehtäviä muutoksia, etenkin niitä, jotka koskevat nuorten vesiviljelytilojen perustamista ja nykyaikaistamista. Toinen kysymys koskee luonnonkatastrofirahastoa. Arvoisa komission jäsen, jonkin talousalan arvoa ja hyödyllisyyttä ei voida ylistää ilman, että toteutetaan johdonmukaisia toimia sen tukemiseksi.
Fava (PSE).
Arvoisa puhemies, minäkin olen kiitollinen esittelijälle, sillä minusta voimme mietinnön ansiosta asettaa joitakin raameja. Ensinnäkin vesiviljely tarjoaa olennaisen lisätulojen lähteen varsinkin syrjäisillä alueilla asuville ja työskenteleville kalastajille. Toiseksi sillä voidaan vähentää kalastusta, ja se säästää kalavarojamme. Muutamia ongelmia on kuitenkin edelleen, ja ne liittyvät pienimuotoiseen kalastukseen ja perinteiseen kalastukseen. Siirtymistä vesiviljelyyn olisi tuettava, koska se tulee kalliiksi. Alkuinvestoinnit ja kolmesta ensimmäisestä, lähes aina tuottamattomasta vuodesta selviytyminen edellyttää taloudellisia resursseja. Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineeseen olisi sisällytettävä erityisiä, kohdennettuja ja nopeita luottoja tai muutoin vesiviljelystä tulee vain varakkaiden mahdollisuus. Komission tavoite, jonka mukaan alalle olisi tarkoitus saada 8 000-10 000 työpaikkaa lisää, on kunnianhimoinen haaste, joka edellyttää konkreettista sitoumusta vesiviljelyn taloudellisen kannattavuuden edistämiseen. 
Toinen tavoite - johon parlamentti kiinnittää erityistä huomiota - koskee elintarvikkeiden turvallisuutta, ympäristövaikutuksia ja eläinten terveyttä. Tässä tarvitaan käytännesääntöjä ja hyvin määriteltyjä sääntöjä ja rajoituksia. Ennen kaikkea on varmistettava, että kaikki kolmansista maista tulevat tuotteet vastaavat hygieniaa, elintarvikkeiden turvallisuutta ja eläinten hyvinvointia koskevia vaatimuksiamme. Tällä ei pyritä vain ehkäisemään epäreilua kilpailua, kuten voitaisiin ajatella, vaan ennen kaikkea parantamaan aidosti kestävän kehityksen tasoa.

Cunha (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Solbes Mira - joka toimi muuten aiemmin kalastusministerinä, joten tämä keskustelu koskettaa myös häntä, vaikkei hän enää vastaakaan tämän alan kysymyksistä - haluan osoittaa ensimmäiset kiitoksen sanani esittelijä Martinille, joka on jälleen kerran osoittanut erinomaisuutensa laatimalla tämän hienon mietinnön, joka on täysin ajan tasalla. Onnitteluni siis kollega Martinille.
Mietintö antaa erinomaisen kuvan vesiviljelyn nykytilanteesta Euroopan unionissa, ja se toimii myös tärkeänä tulevaisuuden suunnanantajana. Haluaisin tältä osin korostaa tarvetta laatia yhdennettyjä ympäristön hoitosuunnitelmia sekä rannikko- että manneralueita varten, sillä niiden tarve on käynyt selväksi Erika- ja Prestige-onnettomuuksien jälkeen. Toiseksi elintarvikkeiden turvallisuutta on parannettava Euroopan kansalaisten terveyden ja luottamuksen varmistamiseksi siten, että edistetään alan tutkimusta ja varmistetaan sen riittävä rahoitus sekä uusien yksiköiden perustamiseen että vanhojen uudistamiseen.
Näin ollen on selvää, että vesiviljelyllä on valoisa tulevaisuus. Kuluttajat ovat kuitenkin ryhtyneet epäilemään alan mahdollisuuksia Eurooppaa viime aikoina ravistelleiden elintarvikekriisien vuoksi. On kuitenkin todettava, ettei tehotuotanto tarkoita välttämättä hygienisten olojen puuttumista. Sen vuoksi meillä Euroopan unionissa on käytössä joukko teknisiä vaatimuksia, joita muissa maissa ei ole. Hygieniaoloja valvotaan siis tiukasti. Hygieniasääntöjä on kuitenkin vahvistettava ja parannettava, jotta kansalaiset voisivat täysin luottaa viljeltyyn kalaan.
Stihler (PSE).
Arvoisa puhemies, olen iloinen tästä aiheesta käymästämme keskustelusta. On hyvin helpottavaa huomata, että niin monet kollegat ovat osoittaneet kiinnostuksensa vesiviljelyyn. Tämä on varmaan parhaiten koskaan hoidettu keskustelu kalataloudesta.
On elintärkeää ymmärtää tämän hyvin nuoren ja kasvavan alan merkitys. Skotlannissa vesiviljelyn alalla on 7 000 työpaikkaa, joista 75 prosenttia sijoittuu ylämaille ja saarille. Vesiviljely on pelastus myös monille syrjäisimmille yhteisöillemme.
Lohen osuus Skotlannin elintarvikeviennistä on lähes 40 prosenttia, ja lohenkasvatus on Skotlannin taloudelle nykyään taloudellisesti kannattavampaa kuin nautojen ja lampaiden kasvattaminen. Mietinnössä kuvaillaan myönteisesti vesiviljelyä ja tulevaisuuden tavoitteita. Meidän on turvattava alan työllisyys pitkällä aikavälillä ja varmistettava tuotteiden saatavuus kuluttajille sekä ympäristön kannalta kestävä toiminta. Kestävä kehitys on otettava ydinajatukseksi. Mietinnössä tarkastellaan elintarvikkeiden turvallisuuden ja hygienian sekä antibiootit syrjäyttäviä vaihtoehtoja koskevan tutkimuksen merkitystä.
On myös pohdittava eräitä keskeisimpiä alan ongelmia. Yksi tuoreimmista on epäreilu kilpailu. Komissio on jo käsitellyt Chilestä, Norjasta ja Färsaarilta tuotavan lohen polkumyyntiongelmaa, ja kauppapolitiikan pääosastossa tehdään parhaillaan aiheesta tutkimuksia. Koska 20. joulukuuta julkaistujen ilmoitusasiakirjojen määräpäivä oli 8. tammikuuta 2003, Euroopan lohentuottajaliittoa (European Salmon Producers Group) ei aluksi pystynyt kommentoimaan kysymystä joulun ja uudenvuoden vieton takia. Olen kuitenkin mielissäni siitä, että komissio on antanut lohentuottajille lisäaikaa vastauksen antamiseen. On erittäin tärkeää saada heidän näkemyksensä kuuluville, joten toivon, että komissio takaa, että parlamentti ja kalatalousvaliokunta pidetään ajan tasalla tämän tutkimuksen etenemisestä etenkin siksi, että Chilen harjoittaman polkumyynnin tasoksi on arvioitu 29,7 prosenttia, mikä on selvästi reilun kaupan vastaista. On varmistettava, että näistä epäreiluista kilpailukäytännöistä tehdään loppu. Toivon, että parlamentti tukee tätä mietintöä ja vesiviljelyä.
McCartin (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, tämä aihe ei ole ollut kovinkaan kiistanalainen. En ole koskaan aiemmin kokenut parlamentissa yhtä suurta yhteisymmärrystä tai yksimielisyyttä. Kalastuskiintiöiden kipeän jakokysymyksen jälkeen koko Euroopan unionissa ollaan entistä tietoisempia näiden erittäin tärkeiden luonnonvarojen niukkuudesta. Luonnonmukaisten kalavarojen osuus Euroopan unionissa on noin 40 prosenttia kuluttajien tarpeesta unionissa. Sen vuoksi vesiviljely on ihanteellinen tapa täydentää kysynnän vaje.
Parlamentissa tätä aihetta on puitu vuosikausia, mutta vieläkään ei ymmärretä riittävästi sitä, miten tärkeän lisän vesiviljely voi tuoda syrjäisille, alikehittyneille ja köyhille alueille. Se voi myös täydentää alaa näillä alueilla silloin, kun luonnonvaraiset kalakannat ovat huonommin saatavilla, jolloin käytössämme olevaa ylimääräistä kapasiteettia sekä jalostus- ja markkinointijärjestelmiä voidaan hyödyntää viljeltyjen kalojen tuotannon avulla.
Meitä jo vuosia sitten varoittaneita asiantuntijoita on kuunneltu. Olemme saaneet viestin siitä, että voimme toteuttaa tarpeellisia varotoimia ja samaan aikaan edetä tuotannon lisäämisessä. Olemme toki tähän päässeet, sillä tyydytämme nykyään noin 27 prosenttia tarpeistamme viljellyllä kalalla, eikä tämän jatkumiselle ole mitään esteitä. 
Ei voida vain seurata kalakantojen ehtymistä ja todeta niiden säilyttämisen epäonnistuneen, ja sitten väittää, että merissä on mahdollisuutemme. Kaikista tiedossamme olevista kalakannoista 80 prosenttia sijaitsee 200 meripeninkulman säteellä. Jossain päin maailmaa ei siis ole olemassa kantoja, jotka vain odottaisivat hyödyntämistään. Tiedämme vain vähän lopusta 20 prosentista, ja tietojemme mukaan kyse on yksittäisistä kannoista. Ne kalat voidaan pyytää vain kerran.
Kalanviljely tarjoaa mahdollisuuksia epäsuotuisassa asemassa oleville alueille. Sillä voidaan täydentää näiden alueiden toimintaa ja auttaa parantamaan Euroopan unionin taloutta aikana, jolloin työttömyydestä on jälleen tulossa ongelma.
Pérez Álvarez (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat parlamentin jäsenet, haluan aloittaa liittymällä esittelijä Martinille osoitettuun lähes yhtenäiseen ylistysten ja onnittelujen kuoroon. Hän ansaitsee kiitokset laadukkaasta mietinnöstään, jossa arvioidaan nykyistä tilannetta ja ennustetaan tälle tärkeälle toiminnanalalle loistavaa tulevaisuutta. Vesiviljelyn aseman vakiinnuttaminen osana maailman elintarviketuotantoa tulee mietinnössä korostetusti esiin, kuten myös sen rooli kalataloustuotteiden tuonnin ja viennin välisen epätasapainon vähentäjänä yhteisössä. Vesiviljelyn mahdollisuuksia työpaikkojen synnyttäjänä korostetaan niin ikään. Monia vesiviljelyyn suoraan tai epäsuoraan liittyviä työpaikkoja voidaan luoda alueille, joilla on vähän muuta taloudellista toimintaa. Tarkoitan näillä alueilla niitä, jotka ovat kalastuksesta voimakkaasti riippuvaisia riippumatta siitä, pidetäänkö niitä sellaisina vai ei. Galicia on hyvä esimerkki. Vesiviljely sekä jalostusteollisuus ja palveluala tarjoavat työnsaantimahdollisuuksia. Euroopan komission viime syyskuussa toimittamien tietojen mukaan työllistyneiden määrä on noussut 80 000:een. 
Tulevaisuus ei kuitenkaan ole ongelmaton. On myönnettävä, että on olemassa tiettyjä riskejä, kuten ympäristön saastuminen ja tautien siirtyminen viljellystä kalasta luonnonvaraisiin kaloihin. Sen vuoksi on välttämätöntä pyrkiä kohti terveellistä ympäristöä. Valvontaa on lisättävä, ja teknisiä parannuksia on tehtävä. Kaikki tämä kehittää luonnollisesti myös vesiviljelyä. 
Tutkimus kaipaa erityistoimenpiteitä, joihin parlamentin on kehotettava komissiota sen varmistamiseksi, että alan yritykset saavat tukea jäsenvaltioiden ja yhteisön ohjelmista. Lisäksi alaa koskevia asetuksia olisi muutettava siten, että varataan tukea yritysten perustamiseen ja kehittämiseen. Nykyistä ympäristöystävällisempien viljelykäytäntöjen edistämiseen tarkoitettu tuki olisi voitava rahoittaa yhteisvaroin. 
Arvoisa komission jäsen, jäsenvaltioiden välistä sosiaalista vuoropuhelua on edistettävä hyvien käytännesääntöjen laatimiseksi. Niillä voitaisiin estää hintojen romahdus, joka olisi uhka alalle. Arvoisa puhemies, haluaisin mainita Valentín Paz Andraden, joka oli eräs ystävällinen ja jalomielinen mies Galiciasta. Paikallisella kielellä hänen sanottiin olevan un galego bo e xeneroso eli mies, joka rakasti kotipaikkakuntaansa ja merta. Jos hän olisi elossa, hän olisi todella surullinen Galiciaa ympäröivän meren tilasta ja siitä, miten ympäristökatastrofit ovat sitä pilanneet. Viime heinäkuussa Galician La Coruñassa järjestetyssä, hänen mukaansa nimetyssä foorumissa ilmoitettiin, että vesiviljelytuotteiden kulutuksen odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2010 mennessä.
Wallis (ELDR).
Arvoisa puhemies, keskustellessamme tämän asiakirjan kompromissiversiosta kaikki ryhmät arvelivat, että pohjoista ulottuvuutta koskevan lähestymistavan muuttuminen laajentumisen myötä aiheuttaa muutoksia aluepolitiikkaan. Tämän vuoksi haluamme lisätä 3 kohdan alkuun seuraavan kattavan kappaleen: ?on muokattava yleistä lähestymistapaa muuttuvassa tilanteessa, jossa kumppanivaltioista tulee EU:n jäsenvaltioita; on pantava merkille asiasta aiheutuvat erityistarpeet alueellisen kehityksen ja rajatylittävän yhteistyön suhteen?.
Myller (PSE).
Arvoisa puhemies, ajatus on hyvä ja se sisältyy jo yhteisesti hyväksyttyyn päätöslauselmaesitykseen, eli sitä ei tarvitse enää tänne lisätä. Siksi emme tue tätä suullista tarkistusta.

Puhemies.
Hyvä parlamentin jäsen Myller, vastustatte tarkistusta, mutta jollei vähintään 32 parlamentin jäsentä vastusta tarkistusta, siitä äänestetään.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

Helmuth Markovin laatima talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietintö Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) toiminnasta (2002/2095(INI)) (A5-0421/2002) 
Tarkistus 6:

Schroedter (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, haluan esittää kollegoitteni suostumuksella suullisen tarkistuksen, joka koskee tarkistusta 6. Haluamme tehdä toiselle riville lisäyksen, joka koskee sellaisia asioita, joita emme halua pankin rahoittavan. Suullinen tarkistuksemme koskee ainoastaan ydinalan laajentamista ja kuuluu näin: suljettava ydinalan laajentaminen erityisesti...

Zimeray (PSE).
Olemme juuri äänestäneet Libanonin kanssa tehtävän assosiaatiosopimuksen puolesta. Parlamentti pyysi alle vuosi sitten Euroopan yhteisön ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen purkamista. Millä perusteella se, mikä päti jokin aika sitten Israeliin, ei päde tällä hetkellä Libanoniin?
Mielestäni olisi pidettävä mielessä, ettei Libanon ole demokraattinen valtio, ettei siellä noudateta oikeusvaltioperiaatetta ja että meidän niin tärkeinä pitämiämme perusoikeuksia ja periaatteita rikotaan Libanonissa päivittäin. Lisäksi Libanon on edelleen terroristijärjestöjen, erityisesti Hizbollahin, tyyssija, ja Syyrian miehittämä ja "nujertama". Kuitenkin olemme luomassa yhteyksiä Libanoniin.
Mielestäni tasapainoinen eurooppalainen politiikka olisi luonnollisesti politiikkaa, joka on avoinna todella kaikille Keski-idän valtioille mutta jonka lähtökohtana on selvästi oltava Israelin kanssa tehdyn assosiaatiosopimuksen ylläpitäminen. Monet, erityisesti tieteellisten pakotteiden käyttöönottoa koskevat aloitteet, jotka ovat häpeällisiä ja jotka pitäisi tuomita, uhkaavat kyseistä sopimusta selvästi päivittäin. Mielestäni terve eurooppalainen politiikka on Libanonille avointa politiikkaa, mutta Euroopan on pysyttävä myös Israelin rinnalla.

Posselt (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, kävin muutama päivä sitten tulevassa jäsenvaltiossamme Kyproksessa, joka on Ateenan sekä Irakin ja Kuwaitin välisen rajan puolivälissä. Libanon on vain kivenheiton päässä sieltä.
Tämä osoittaa, kuinka tärkeä Libanon on Euroopan unionille. Ottaen huomioon, että Beirut oli aikaisemmin itäisen Välimeren kulttuurinen ja taloudellinen keskus, vakaa Libanon olisi meidän eurooppalaisten kannalta hyvin tärkeä asia. Tämän vuoksi pidän tämän sopimuksen hyväksymistä hyvin tärkeänä, ja mielestäni sillä edistetään merkittävästi Euroopalle hyvin tärkeän maan vakauttamista. Libanonin kulttuurin moninaisuus ja sen jälleen hitaasti kehittymässä oleva taloudellinen mahti ovat meille tärkeitä.
Mielestäni on Euroopan etujen mukaista tukea pääministeri Haririn kehittämispyrkimyksiä, ja mielestäni meidän olisi perustettava Euro-Välimeri-edustajakokous Beirutiin osoitukseksi siitä, että tunnustamme nämä pyrkimykset ja tuemme niitä, jotta maata kiistatta vaivaavat terrorismi- ja miehitysongelmat voidaan ratkaista.

Puhemies.
Hyvä jäsen Posselt, mielestäni on vielä liian aikaista miettiä Euroopan seuraavan parlamentaarisen edustajakokouksen sijaintia. Meidän on syytä odottaa hieman, ennen kuin omaksumme tietyn asenteen tai teemme asiaa koskevia päätöksiä.

Bordes, Cauquil ja Laguiller (GUE/NGL)
 - (FR) Berliinin muurin sortumisen jälkeen perustettu Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD pyrkii tukemaan taloudellisesti länsimaisen pääoman vientiä Keski- ja Itä-Eurooppaan sekä IVY-maihin eli entiseen Neuvostoliittoon. Esittelijä ei kyseenalaista mitenkään EBRD:n toimia tai markkinatilannetta, jossa ne toteutetaan, vaikka hän haluaisikin, että EBRD kiinnittäisi enemmän huomiota työllisyyteen ja toimiensa taloudellisiin ja väestöön kohdistuviin vaikutuksiin. Erityisesti monikansallisten yhtiöiden, jotka ovat, kuten esittelijä huomauttaa, EBRD:n huomion kohteena, hyödyntavoittelu on kuitenkin kohtalokasta väestölle ja sen hyvinvoinnille.
Meitä ei ehkä liikuta se, että EBRD investoi pääomaa Venäjällä sellaisille aloille, joilla pankit ja yksityisyritykset eivät halua ottaa riskejä, ja että EBRD:lle on näin ollen aiheutunut ajoittain raskaitakin tappioita siitä, että se on monien paikallisten ja kansainvälisten keinottelijoiden tavoin kokeillut onneaan keinottelemalla, mikä on aiheuttanut tälle maalle entistä enemmän vahinkoa. Pantakoon kuitenkin merkille, että kyseisten toimien tarkastelu paljastaa järkyttävän määrän tapauksia, joissa Itä-Euroopan kansoja on käytetty taloudellisesti hyväksi.
EBRD:n todellista roolia saatetaan pyrkiä salailemaan, mutta pankki on imperialistinen väline, jota käytetään Itä-Euroopan kansojen ryöväämiseen. Tämän vuoksi hylkäsimme mietinnön.

Caudron (GUE/NGL)
Onnittelen kollegaani esittelijä Markovia hänen erittäin hyvästä mietinnöstään, jonka asianomainen parlamentin valiokunta hyväksyi yksimielisesti. EBRD ei liity Euroopan unioniin. Se ei ole myöskään Maailmanpankkiryhmän alainen kehityspankki. Sen pääoma on peräisin yli 60 valtiolta, jotka ovat kiinnostuneita Berliinin muurin sortumisen jälkeisestä Keski- ja Itä-Euroopan tulevaisuudesta. EBRD on joutunut vastaamaan moniin haasteisiin kahdentoista siirtymävuoden aikana. Sen pääjohtaja Jacques de Larosière kuvaili meille pankin toimintaa GUE/NGL:ssä.
Katson esittelijän tavoin, että meidän on tuettava EBRD:tä. Vaikka se pyrkii kehittämään markkinataloutta näissä entisissä kommunistivaltioissa, sosiaalisia, ympäristöön liittyviä ja julkisiin palveluihin liittyviä näkökohtia ei ole todellakaan sivuutettu. EBRD ei ole ääriliberalismin lähettiläs, vaikka jotkut saattavat luulla niin. Se on valtuutettu investoimaan kohteisiin, joihin investoimista muut pankit arastelevat. Olen hyvin iloinen siitä, että EBRD keskittyy toiminnassaan pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen, sillä niiden merkitys uusien työpaikkojen luojana on hyvin tunnettu.

Moraes (PSE)
Äänestin Markovin mietinnön puolesta, koska mielestäni mietinnössä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille annettu tunnustus, joka koskee sen pk-yrityksille Itä- ja Keski-Euroopan entisissä kommunistivaltioissa tarjoamaa tukea, on aiheellinen. Vaikka tämä työ jätetään usein mainitsematta, se on ratkaisevan tärkeää taloudellisten valmiuksien parantamisessa maissa, joiden pk-sektori on usein erittäin alikehittynyt.
Arvostan erityisesti sitä, että mietinnössä pyydetään tukemaan kansalaisjärjestöjä, jotka osallistuvat demokratian lujittamiseen Valko-Venäjällä, Ukrainassa ja Moldovassa.

Queiró (UEN)
Tämän mietinnön etuna on, että se muistuttaa meitä EBRD:n tärkeästä tehtävästä, joka on siirtymävaiheessa olevien valtioiden demokratiaa lujittavan markkinatalouden luominen. Tämän tehtävän hoitamiseksi EBRD joutuu usein ottamaan riskejä, eikä se voi järjestelmällisesti hankkia valtion takauksia. Tämän vuoksi se investoi myös kohteisiin, joihin investoimista muut pankit arastelevat. EBRD on keskittänyt toimiaan laajasti pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen - toisaalta paikallispankeille tarkoitettujen tukiohjelmien kehittämiseen ja toisaalta pk-yritysten luotottamiseen ja mikroluottojen tarjoamiseen erikoistuvien pankkien perustamiseen.
Panimme tyytyväisinä merkille, että esittelijä pitää EBRD:n toimintaa yleisesti ottaen tyydyttävänä huolimatta tämän esittämistä lausunnoista ja varoituksista, jotka koskevat oletettuja ääriliberalismin ja hallitsemattoman liberalisoinnin aatteita, joiden kukaan ei halua ohjaavan tämän laitoksen toimintaa.
Nämä ovat lyhyesti ne syyt, joiden vuoksi tuen mietintöä.

Ribeiro e Castro (UEN)
Äänestin tämän mietinnön puolesta, koska yhdyn erityisesti niihin näkemyksiin, joita siinä esitetään sen myönteisen vaikutuksen osalta, joka EBRD:n toiminnalla on ollut Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden talouksiin. Nämä taloudet ovat erittäin heikkoja, eikä niillä ole markkina- ja kilpailutalouden mekanismeja, tapoja ja kulttuuria. Itse asiassa laaja-alaisella pääomamarkkinoiden vapauttamisella ja sillä, että hallintoelimet hyväksyvät yksityiset aloitteet dynaamiseksi kehitysvoimaksi, on ollut eräitä kielteisiä ja huolestuttavia vaikutuksia. Esittelijä erittelee nämä vaikutukset, jotka on syytä ottaa huomioon, seuraavasti: kleptokratian eli varasvalta ja väestön köyhtyminen. Tämän vuoksi hyväksyn ehdotetun ratkaisun, jonka mukaisesti näissä valtioissa kehitetään yrittäjyyttä erityisesti edistämällä menetelmiä, joiden avulla myönnetään kaupallisia luottoja ja liikeluottoja pienille ja keskisuurille yrityksille sekä mikroluottoja, joiden kysyntä on selvästi erittäin suuri ja joiden takaisinmaksutaso on korkea. Yleisesti ottaen haluan korostaa, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, vakauspolitiikan, työpaikkojen luomisen ja ihmisten elintason tosiasiallisen parantamisen tavoitteet ovat erityisen tärkeitä. Vaikka EBRD on pankkilaitos, sillä on eräitä ainutlaatuisia ominaisuuksia, koska sen tehtäviin kuuluu paljon muutakin kuin raha-asioiden hoitamista tai hyödyn tavoittelua. EBRD:n on jatkettava toimintaansa laitoksena, joka pyrkii Euroopan unionin yhteisen tavoitteen mukaisesti edistämään solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta. 
Hugues Martinin mietintö (A5-0448/2002)

Martin, David W. (PSE).
Arvoisa puhemies, pidän esittelijä Martinin vesiviljelyä koskevaa mietintöä tervetulleena. Sen ansiosta voidaan tarjota turvallinen ja suhteellisen edullinen valkuaisainelähde ja luoda työpaikkoja Euroopan unioniin. Kuten esittelijä tuo esiin, tutkimusta on kuitenkin kehitettävä kalanviljelystä aiheutuvien ympäristöongelmien ratkaisemiseksi erityisesti jätehuollon osalta - keskikokoinen kalanviljelylaitos voi tuottaa yhtä paljon jätettä kuin pieni kaupunki. Lisäksi meidän on tarkasteltava kalanviljelyyn liittyviä elintarvikehygienianäkökohtia, erityisesti antibioottien käyttöä, ja tutkittava edelleen niitä vahinkoja, joita viljelylaitoksista vesistöön päässeet kalat aiheuttavat luonnonvaraisille kalakannoille.
Meidän on myös tarkkailtava kalanviljelylaitoksissa viljeltävien kalojen hyvinvointia. Jos nämä kysymykset ratkaistaan, vesiviljely voi tarjota, kuten aikaisemmin totesin, hyvän ravinnonlähteen kansalaisillemme, ja sen avulla voidaan luoda uusia työpaikkoja.

Cunha (PPE-DE)
Vesiviljelyn tämänhetkistä laajuutta Euroopassa voidaan havainnollistaa sillä, että Euroopassa tuotetaan 1,8 miljoonaa tonnia kalaa, äyriäisiä ja nilviäisiä, ja sillä, että se tarjoaa 57 000 työpaikkaa.
Kuten esittelijä ehdottaa, meidän on alan tulevaisuuden takaamiseksi otettava huomioon seuraavanlaisia tekijöitä: rannikko- ja samalla manneralueita koskevien yhdennettyjen ympäristön käyttö- ja hoitosuunnitelmien laatiminen ja hallinnointi, elintarviketurvallisuuden parantaminen eläinten terveyden ja kuluttajien luottamuksen takaamiseksi, teknisen sekä ympäristöä ja terveyttä koskevan tutkimuksen edistäminen uusien ratkaisujen löytämiseksi ja alan riittävä rahoitus sekä uusille yksiköille että nykyisten yksiköiden nykyaikaistamiseksi.
Edellä mainituista syistä ja monien luonnonvaraisten kalalajien vaikean tilanteen vuoksi vesiviljelyä voidaan pitää kalastusta täydentävänä ja tulevaisuudennäkymiltään varteenotettavana vaihtoehtona.
Luottamuksemme vesiviljelytuotteisiin on kuitenkin palautettava edistämällä elintarvikkeiden turvallisuutta parantavia toimenpiteitä ja nykyaikaistamalla tuotantomenetelmiä. Nämä seikat huomioon ottaen tuen Martinin mietintöä.

Meijer (GUE/NGL)
 - (NL) Merikalojen viljely tuntui menneisyydessä järjettömältä toimenpiteeltä. Ajateltiin, että sen olivat kehittäneet sellaiset yritykset, jotka etsivät uusia tilaisuuksia hyödyntää suuria voittoja tuottavia markkinoita. Kun maailman väkiluku kasvaa edelleen nopeasti ja kun meret tyhjenevät kaloista hälyttävää vauhtia, vaikuttaa siltä, että merikalojen viljelystä tulee välttämätöntä. Siihen ei ryhdytä uusien markkinoiden löytämiseksi, vaan sen vuoksi, että se on olennainen osa elintarviketuotantoa. Rannikkoseutujen kalastajakylät, jotka ovat menettäneet vanhan tulonlähteensä, ovat luultavasti iloisia tästä uudesta mahdollisuudesta. Muutokseen liittyy kuitenkin riskejä. Jos ryhdymme tähän hankkeeseen, tarvitsemme takuita onnettomuuksien ja epätoivottavien tilanteiden estämiseksi. Ajatus sairaista ja epämuodostuneista kaloista rannikkoalueiden täpötäysissä häkeissä, toisin sanoen uudentyyppinen bioteollisuus, on vastenmielinen. Häkeissä elävät muuntogeeniset kalat voivat päästä luontoon ja muuttaa peruuttamattomasti kaiken merielämän esimerkiksi hävittämällä kaikki jäljellä olevat luonnonvaraiset kalat. Myös sellaisten aineiden käyttäminen, joita ei ole käytetty koskaan aikaisemmin, kalojen kasvun nopeuttamiseksi ja siten saaliin suurentamiseksi, saattaa osaltaan pilata meriä. Tämän vuoksi on hyvä, että kiinnitämme enemmän huomiota vesiviljelyn vaikutuksia koskeviin tietoihin, meriympäristön suojelemiseen ja eläinten hyvinvointiin, jota tämä teollisuudenala uhkaa.

Sandbæk (EDD)
 - (DA) Äänestimme kalatalousvaliokunnan kokonaismietinnöstä tyhjää, koska vaikka valiokunnan mietintö on parempi kuin komission ehdotukset, valiokunnan mietinnössä kannatetaan mielestämme yleisesti ottaen EU:n vesiviljelyalan kehittämistä edelleen. Koska alaan liittyy edelleen monia ongelmia, muun muassa ympäristön pilaantuminen, äänestämme tyhjää, vaikka tunnustammekin, että valiokunta on tehnyt erinomaista työtä.

Puhemies.
Äänestykset ovat päättyneet.
(Istunto keskeytettiin klo 12.45 ja sitä jatkettiin klo 15.00.)

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana Miguélez Ramosin laatima kalatalousvaliokunnan mietintö (A5-0446/2002) kalastuksesta kansainvälisillä vesillä osana yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisia toimia (2002/2024(INI)).

Miguélez Ramos (PSE)
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, te kaikki varmasti tiedätte, että Euroopan parlamentti päätti vuosi sitten sosialistiryhmän ehdotuksesta laatia valiokunta-aloitteisen mietinnön yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisista vaikutuksista. Mietinnön oli tarkoitus kattaa Euroopan unionin osallistuminen alueellisiin kalastusjärjestöihin ja kansainvälisiin kalastussopimuksiin.
Samoihin aikoihin, kun valiokunta oli hyväksynyt mietinnön, yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen yhteydessä esiteltiin Euroopan komission tiedonanto samasta aiheesta. On selvää, että kalatalousvaliokunnan on laadittava uusi mietintö. Luotan siihen, että uusi mietintö on sopusoinnusta täällä tänään hyväksytyn päätöslauselman kanssa.
Kalatalousvaliokunta luottaa siihen, että tämän mietinnön avulla parlamentin huomio voidaan kohdistaa kalastuskysymyksiin. Toivomme, että se johtaa vaatimuksiin yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden ja yhteisön muiden politiikkojen välisten yhteyksien tiivistämisestä ja niiden välillä tehtävän yhteistyön tehostamisesta. Ajattelen tässä erityisesti kauppa-, kehitysapu- ja ulkopolitiikkaa.
Kun asianomainen pääosasto neuvottelee monenvälisissä järjestöissä tai kun se neuvottelee kalastussopimuksista, vaikuttaa todellakin siltä, ettei se saa osakseen maailman suurimman kauppa- ja talousmahdin tukea. Lisäksi kun Euroopan unioni neuvottelee assosiaatio- tai kauppasopimuksista tai kun se osallistuu päätöksentekoon WTO:ssa, kalastusalan etuja ei oteta huomioon riittävästi.
On selvää, että yhteisön laivaston yhteisön ulkopuolisilla kalastusalueilla harjoittaman toiminnan ansiosta markkinoillemme saadaan kalatuotteita ja muita niiden kaltaisia tuotteita. Kuten varmaan tiedätte, markkinoillamme ei ole riittävästi tarjolla näitä tuotteita. Lisäksi laivastomme läsnäolo auttaa voimistamaan kalastuksesta riippuvaisten alueiden toimintaa. Kyseiset alueet ovat yleensä kehityksessä jälkeen jääneitä, eikä mikään muu taloudellinen toiminta ole niillä kannattavaa.
Euroopan unioni tukee tällaista toimintaa 3. marraskuuta 1976 annetun ministerineuvoston päätöslauselman mukaisesti. Päätöslauselma kattaa myös Euroopan unionin muista peruspilareista johtuvat lisävaatimukset.
Euroopan unionilla on epäilemättä hyvin kilpailukykyinen laivasto; erityisesti sen tonnikala-, pitkäsiima- ja troolilaivastot ovat hyvin kilpailukykyisiä. Ne toimivat yhteisön vesien ulkopuolella, ja niitä pidetään maailman kehittyneimpinä. Niitä käytetään myös uusien kalastusalueiden ja -lajien etsimiseen. Yhteisön laivaston tekninen kokonaiskapasiteetti ja jalostus- ja myyntivalmiudet riittävät täyttämään 350 miljoonan kuluttajan markkinoiden tarpeet.
Toisin kuin kilpailijansa maailmalla, eurooppalaiset kalastajat eivät harjoita rosvousta. He eivät kalasta laittomasti tai tuhoa paikallista kalastusta, eivätkä he osallistu sosiaaliseen polkumyyntiin. Euroopan unioni valvoo heidän toimintaansa ankarasti jäsenvaltioiden ja käytössä olevien valvontamekanismien välityksellä. Lisäksi eurooppalaiset kalastajat noudattavat kalastussopimusten vaatimuksia, rannikkovaltioiden kansallisia säännöksiä ja asianomaisten alueellisten kalastusjärjestöjen määräyksiä.
Noin 3 000 eurooppalaista alusta kalastaa avomerillä tai muiden valtioiden talousvyöhykkeillä. Näistä aluksista 2 100 toimii unionin pohjoispuolella ja noin 900 sen eteläpuolella. Tämä on luonut unionille 41 000 työpaikkaa, joista 83 prosenttia johtuu eteläisistä sopimuksista. Vuotuinen saalis on 2,7 miljoonaa tonnia, joka on 40 prosenttia yhteisön laivaston vuotuisesta saaliista. Teitä saattaa hämmästyttää se, että saaliin kokonaisarvo on 614 miljoonaa euroa. Tämä määrä monta kertaa suurempi, kun otetaan huomioon lähialojen, kuten laivanrakennusteollisuuteen ja laivakonetekniikkaan, liittyvä jalostusteollisuus ja taloudellinen toiminta.
Yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden kustannukset ovat hyvin vähäiset: 276 miljoonaa euroa vuonna 2000. Tämä vastaa 28:aa prosenttia yhteisen kalastuspolitiikan kokonaistalousarviosta. Yhteisön kyseistä laivastoa edistävän toiminnan hyödyt voidaan osoittaa laajasti - jokainen yhteisön kansainvälisillä vesillä harjoittamaan kalastukseen sijoittama euro synnyttää kolmen euron edestä liiketoimintaa.
Toistan, että Euroopan unionilla on taloudelliset, oikeudelliset, lainsäädännölliset ja poliittiset valmiudet johtaa Euroopan unionin ulkopuolisen vastuullisen kalastuksen ja siihen liittyvien periaatteiden edistämistä. Jotkin kalastustahot ovat kuitenkin huolissaan siitä, etteivät ne saa unionilta riittävää tukea. Huolestuneisuus saattaa johtua siitä, että Euroopan komission kyseisiin toimiin myöntämät varat ovat riittämättömiä. Euroopan unionilla ei myöskään ole tarvittavaa poliittista strategiaa. On myös vahinko, ettei yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka kata asianmukaisesti tätä yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta ja ettei viimeksi mainittu kuulu yhteisön kalastusalan kansainvälisten kauppasuhteiden yleiseen soveltamisalaan. Euroopan parlamentti on tunnettu siitä, että se on arvostellut tätä seikkaa toistuvasti. Parlamentti on kehottanut komissiota korjaamaan asian. Se on muun muassa kehottanut asianomaista pääosastoa mukauttamaan organisaatiorakennettaan siten, että se voi hoitaa tehtävänsä asianmukaisesti.
Hyvät kollegat, meri on planeettamme laiminlyöty puolisko. Tähän mennessä ei ole kuitenkaan osoitettu, ettei valtamerikalastuksen kestävä hallinnointi olisi mahdollista. Tarvitsemme ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa ja sekä tieteellisen tutkimuksen että seuranta- ja valvontatoimien tehostamista. Lisäksi sivusaaliita on vähennettävä, ja laittoman kalastuksen estämiseksi on toteutettava määrätietoisia toimia.
Samanaikaisesti on kehitettävä oikeudellinen kehys suojelualueita varten. Lisäksi kalavarojen ehtymisen syitä olisi tarkasteltava laajemmin. Ehtyminen ei johdu yksinomaan kalastuksesta. Myös öljytankkerien aiheuttamat vahingot ehdyttävät kalakantoja. Öljyalus Prestigeä kohdanneen onnettomuuden seuraukset ovat tällä hetkellä voimakkaasti mielessämme. Prestige on vain yksi esimerkki luontorikkaimmilla ja biologisesti monimuotoisimmilla rannikkovesillämme uponneista aluksista. Lisäksi on otettava huomioon säiliönsä merellä rangaistuksetta puhdistavien alusten päästöt. Tällaisia aluksia vastaan ei ole toteutettu tähän mennessä minkäänlaisia tehokkaita toimia. Myös yleinen ilmastonmuutos vaikuttaa asiaan. Lisäksi muun muassa lannoitteiden ja torjunta-aineiden, jotka päätyvät väistämättä mereen, runsas käyttö maataloudessa vaikuttaa kalavaroihin.
Haluan tuoda vielä esiin tämäntyyppiseen kalastukseen liittyvät sosiaaliset näkökohdat. Mielestämme kaikille kalastajille pitäisi taata sosiaaliset perusoikeudet. Unionin olisi toteutettava tarvittavat toimet, muun muassa sisällytettävä sosiaalinen lauseke kansainvälisiin sopimuksiin. Lisäksi talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten olisi edistettävä sosiaalista vuoropuhelua kaikkien kalastajien oikeusturvan varmistamiseksi ja sen takaamiseksi, että kalastusteollisuus omaksuu pysyvästi eurooppalaisen sosiaalisen mallin.
Solbes Mira
Arvoisa puhemies, esittelijä Miguélez Ramos viittasi komission viime vuoden joulukuun 23. päivänä antamaan tiedonantoon kolmansien maiden kanssa tehtäviä kalastussopimuksia koskevasta yhdennetystä toimintakehyksestä. Yhdyn hänen näkemykseensä siitä, että tämän onnekkaan yhteensattuman ansiosta parlamentin on harkittava komission ehdotuksia tarkemmin.
Tiedonannossa tarkastellaan kaikkia komission ja kolmansien maiden välisten suhteiden kahdenvälisyyskysymyksiä siltä osin kuin ne liittyvät kalastukseen, erityisesti rannikolla sijaitsevien kehitysmaiden osalta. Tiedonanto on mielestämme hyvä perusta aihetta koskevalle keskustelulle.
Olemme täysin tietoisia siitä, kuinka tärkeä yhteisen kalastuspolitiikan tämä osa on erityisesti tietyille Euroopan unionin alueille. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että neuvoston olisi laadittava asianmukaiset poliittiset suuntaviivat, joissa tuodaan esiin yhteisön pyrkimys edistää vastuullista kalastusta ottamalla huomioon kaikkien asianomaisten edut.
Kuten esittelijä Miguélez Ramos huomauttaa mietinnössään varsin asianmukaisesti, yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden kehittäminen on otettava huomioon Euroopan unionin kansainvälisissä sitoumuksissa. Osa niistä kuuluu YUTP:n alaan, ja osa liittyy kauppasopimuksiin. Rohkenisin sisällyttää tähän myös kehitysmaiden kanssa tehtävät kestävää kehitystä koskevat sopimukset. Jatkuvia pyrkimyksiämme parantaa politiikan ja talouden maailmanlaajuista hallintaa ei pidä myöskään sivuuttaa.
Tulevaisuuden osalta komissio katsoo, että sen toimintaa olisi pidettävä vastuulliseen kalastukseen tehtävänä investointina, ei ainoastaan korvausjärjestelynä.
Monenvälisyyden osalta olen pannut merkille, että parlamentissa on esitetty huomautuksia henkilöresurssien ja aineellisten voimavarojen puuttumisesta. En kuitenkaan yhdy esittelijän näkemykseen siitä, että alueellisten kalastusjärjestöjen äänestysjärjestelyjä olisi tarkistettava. Euroopan unionin vaikutusvalta näissä järjestöissä on paljon suurempi kuin sen käytettävissä olevan äänimäärän perusteella voitaisiin päätellä.
Sanktioiden ja alueellisten kalastusjärjestöjen osalta tarvitaan mielestämme kuitenkin enemmän valvontaa, jotta voidaan varmistaa, ettei kansainvälisiä määräyksiä rikkovien alusten kalastustuotteilla voida käydä kauppaa Euroopan unionissa.
Komissio on esittänyt äskettäin toimintasuunnitelman laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen tukahduttamiseksi. Ehdotettujen aloitteiden, erityisesti toimenpiteiden 5-10 avulla, pyritään yhdenmukaistamaan alueellisten kalastusjärjestöjen valvontamekanismeja. Lisäksi aloitteiden avulla järjestelmistä pyritään tekemään tehokkaampia ja taataan samalla, että ne ovat monenvälisen lähestymistavan periaatteen mukaisia.
Minua ilahdutti se, että parlamentti suhtautui suunnitelmaan lämpimästi. Lisäksi tätä lähestymistapaa tukeva Buskin mietintö hyväksyttiin yksimielisesti viime marraskuun istunnossa.
Euroopan unioni on sitoutunut noudattamaan kaikkia kansainvälisiä sopimuksia, joissa se on osallisena, ja ratifioimaan New Yorkissa aikaansaadun sopimuksen. Tällä hetkellä 14 jäsenvaltiota aikoo ratifioida kyseisen sopimuksen. Toivon, että kaikki on valmiina ratifiointia varten, jotta asiassa voidaan edetä ennen kuin nämä kuusi kuukautta ovat kuluneet.
Arvoisa puhemies, kuten ehkä tiedätte, olemme tarkastelleet myös Välimeri-kysymystä. Toimiamme selostetaan tiedonannossa. Aiomme järjestää aihetta käsittelevän kansainvälisen konferenssin Italian tulevalla puheenjohtajakaudella. Konferenssi on tarkoitus järjestää Venetsiassa joulukuussa 2003. Komissiota huolestuttaa myös yhteisön lainsäädännön ja alueellisten kalastusjärjestöjen suositusten täytäntöönpanoa varten varatun ajan lyhentäminen. Komissio ei ole vastuussa siitä ikävästä asiasta, että tämän ehdotuksen osalta ei ole pystytty edistymään.
Sosiaaliset näkökohdat otetaan huomioon komission ehdottamissa tavoitteissa. Niitä on tarkoitus painottaa tulevissa yhteistyöhankkeissa. Tieteellisen tutkimuksen lisäämistarpeen osalta toistan, että komissio on esittänyt toiveen aihetta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi. Vaikka täytäntöönpano on viivästynyt jonkin verran, se voidaan todennäköisesti saattaa menestyksekkäästi päätökseen vuoden loppuun mennessä.
Lopuksi mainittakoon yhteisyritysten perustamisen edistäminen. Neuvosto on säilyttänyt mahdollisuuden myöntää taloudellista tukea tällaisten yritysten perustamiselle vuoteen 2004 asti kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineiden (KOR) avulla. Tuki on käytettävissä kuitenkin ainoastaan, jos kalastussopimuksella voidaan taata johdonmukaiset järjestelyt.
Haluan lisäksi kiinnittää huomionne siihen, ettei kalastusalan assosiaatiosopimuksia koskevassa komission tiedonannossa suljeta pois tällaisen välineen käyttöä tulevien assosiaatiosopimusten edistämiseksi. Me päinvastoin suositamme sen käyttöä yhdessä muiden välineiden kanssa tulevien assosiaatioiden kehittämisen edistämiseksi.
Luotan siihen, että kalastusalan assosiaatiosopimuksia koskeva komission tiedonanto on perusta, jonka ansiosta voimme edistyä merkittävästi ja uraauurtavasti yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden alalla. Luotan siihen, että pystymme yhdessä luomaan motivaation sellaisen kestävän syvänmerenkalastuksen takaamiseksi, jossa kaikkien edut otetaan huomioon.
Koska yhteisön tasolla ei toteuteta minkäänlaisia poliittisia aloitteita, komissio on vakuuttunut siitä, että syvänmeren kalastukseen käytettävän laivaston koko pienenee vähitellen. Tämä tuskin johtaa alusten tuhoutumiseen vaan pikemminkin siihen, että aluksia siirtyy muiden lippujen alaisuuteen, tai yksityisten kalastussopimusten määrän lisääntymiseen.
Luotan siihen, että parlamentti hyväksyy tämän tilannearvion. Toivon todella, että parlamentti hyväksyy tämän seurauksena sen, että on tärkeää välttää luomasta tilannetta, jossa yhteisön politiikan rooli yhteisön ulkopuolisessa kalastuksessa heikkenee merkittävästi. Se olisi vastoin toivettamme luoda politiikka, jonka avulla pyritään edistämään kestävää kalastusta kaikkialla maailmassa.

Stevenson (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä ja onnittelen esittelijää Miguélez Ramosia hänen erinomaisesta mietinnöstään. Kuten tiedätte, Miguélez Ramos on kalatalousvaliokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja, ja hän on eräs kyseisen valiokunnan uskollisimmista ja ahkerimmista jäsenistä. Mielestäni kalatalousvaliokunnan kaikkia espanjalaisia jäseniä voidaan pitää asialle uskoutuneina ja ahkerina; tämä ei ehkä ole hämmästyttävää, koska kalastusteollisuus on hyvin tärkeä ala Espanjalle. Lisäksi mietinnön aihe on hyvin tärkeä erityisesti Espanjan laivastolle, minkä vuoksi mietinnön laatiminen annettiin hyvin perustellusti Miguélez Ramosin tehtäväksi.
Mielestäni on tärkeää panna merkille, että Espanjan laivastolla on pitkät perinteet kaukaisilla vesillä kalastamisessa. Espanjalaiset kalastajat ovat kalastaneet Newfoundlandin ja Labradorin rannikkovesillä yli tuhat vuotta - satoja vuosia ennen ajankohtaa, jona Christopher Kolumbuksen väitetään löytäneen Amerikan - ja pidämme nyt juuri tätä kaukaisten vesien laivastoa tärkeänä osana yhteisön yleistä kalastusstrategiaa.
Tämänaamuisessa keskustelussamme monet puhujat viittasivat siihen, että vesiviljelyteollisuudella on entistäkin tärkeämpi asema kuluttajien kalatuotteiden kysyntään vastaamisessa, koska kalakannat ovat romahtaneet EU:n vesillä. Eurooppalaisten kalastajien osallistuminen kalastukseen kansainvälisillä vesillä on yhtä tärkeää. Yhteisön omavaraisuusaste on ainoastaan noin 60 prosenttia kalojen kulutuksen osalta, ja kalatuotteiden kysyntä on kasvussa BSE:n ja suu- ja sorkkataudin vuoksi ja kuluttajien vähentäessä asteittain punaisen lihan käyttöä. Kansainvälisillä vesillä harjoitettavan kalastuksen rooli on erittäin tärkeä kuluttajien kysyntään vastaamiseksi ja mahdollisimman monien kalastusalan työpaikkojemme säilyttämiseksi. Miguélez Ramos on tuonut mietinnössään ja alkuhuomautuksissaan selkeästi esiin, että jokainen yhteisön kansainvälisillä vesillä tapahtuvaan kalastukseen sijoittama euro synnyttää kolmen euron edestä liiketoimintaa.
Sen lisäksi, että sijoittaminen kalastukseen on hyvä keino alan työpaikkojen säilyttämiseksi, se on yhteisön kannalta hyvää ja taloudellisesti kannattavaa liiketoimintaa. Mielestäni tässä yhteydessä on syytä mainita myös, että EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtyjä sopimuksia (sopimukset kolmansien maiden kanssa) koskeva yleinen mielipide on ollut kielteinen, ja joissain tapauksissa kielteinen mielipide on saattanut olla aiheellinen. Juuri tämän vuoksi Miguélez Ramos vaatii mietinnössään kansainvälisillä vesillä harjoitettavan kalastuksen alan tarkastusten, valvonnan ja järjestyksenpidon sekä erityisesti laittoman kalastuksen torjunnan tehostamista. Takaamalla tällaisten sopimusten asianmukaisen valvonnan ja kohdentamalla merkittävän rahoitusosuuden suojeluun ja kehittämiseen pystymme vastaamaan aiempaa paremmin arvostelijoidemme varsin perusteltuihin huolenaiheisiin.
Suositan mietintöä parlamentille.

Lage (PSE).
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Miguélez Ramosin mietinnössä esitetään suunnitelma EU:n kansainvälisillä vesillä harjoittamaa kalastusta koskevaksi kehykseksi, ja tämä kehys on kattava, selkeä ja järkevä. Mietinnön perusteella voidaan kiistatta päätellä, että Euroopan unionin kalastuspolitiikkaa on tehostettava entisestään, päinvastoin kuin monet arvostelijat tai epäilijät ovat esittäneet. Lisäksi kyseisen politiikan on edistettävä Euroopan unionin diplomaattisia toimia erityisesti osin unionin kauppapolitiikan alalla. Euroopan unioni tarvitsee kansainvälisiä kalastusalueita ja kolmansien maiden kanssa neuvoteltuja sopimuksia kyseisten maiden talousvyöhykkeillä. Tähän politiikkaan epäilevästi suhtautuvat tai sitä arvostelevat eivät ilmeisesti ota huomioon mietinnössä esitettyjä tietoja. Niiden mukaan Euroopan unionin laivaston avomerellä harjoittama kalastus tarjoaa työpaikan 40 650 henkilölle, ja sen kokonaissaaliit ovat 2,7 miljoonaa tonnia vuodessa.
Euroopan unionin talousarviosta myönnettävät varat ovat kuitenkin vähäisiä: vuonna 2001 rahoitus oli ainoastaan 276,1 miljoonaa euroa. Mikäli EU:n alukset lopettavat kalastuksen kansainvälisillä vesillä, muiden maiden laivastot ottavat varmasti niiden paikan ilman niitä ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia huolenaiheita, joita Euroopan unionilla on alustensa osalta.
On kuitenkin ratkaisevan tärkeää, että kansainvälisiä vesiä ja muiden maiden talousvyöhykkeitä käyttävät Euroopan unionin alukset täyttävät tiukat ekologiset ja sosiaaliset perusteet ja edellytykset, erityisesti kalavarojen suojelemisen osalta. Euroopan unionin on oltava esimerkkinä kansainvälisten sopimusten noudattamisessa, ja sen on edistettävä ratkaisevasti kansainvälisillä vesillä harjoitettavaa kalastusta koskevaa sääntelyä. Lopuksi todettakoon, että Euroopan unionin on myös tutkittava ja seurattava määrätietoisesti kansainvälisiä vesiä, koska jolleivät Euroopan unioni tai ne kansainväliset elimet, joihin se kuuluu, tee niin, laitonta kalastusta kyseisillä vesillä ei voida estää, ja jotkin kansainväliset vesialueet tulevat aina olemaan ei-kenenkään-maata tai ei-kenenkään-vesiä.
Attwooll (ELDR).
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, eri puolilla maailmaa on monia uhanalaisia kalakantoja. Me Skotlannissa tiedämme, kuinka vahingollisia kriisiolosuhteet ovat kalastusteollisuudelle, mutta emme voi ratkaista EU:n ongelmia siirtämällä ne muualle. Meidän on pyrittävä vastuulliseen ja kestävään kalastukseen kaikkialla. ELDR kiittää Miguélez Ramosia hänen uutterasta työstään asian parissa. Arvostamme erityisesti sitä, että tarve taata kansainvälisen lainsäädännön noudattaminen ja tehostaa laittoman ja ilmoittamattoman kalastuksen torjumista tuodaan selvästi esiin mietinnössä.
Tässä yhteydessä todettakoon, että olemme samaa mieltä siitä, että komissiolla olisi oltava riittävät varat, jotta se voisi toimia nykyistä täysipainoisemmin alueellisissa kalastusjärjestöissä. Olemme kuitenkin säännöllisesti ilmaisseet huolestuneisuutemme kahdesta asiasta. Ensiksikin kansainvälinen kalastusalan toimintamme, ja erityisesti kaikkien kolmansien maiden kanssa suoraan tehtävien sopimusten, on oltava kehityspolitiikkamme mukaista. Toiseksi yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisen ulottuvuuden kustannukset muodostavat jo lähes kolmanneksen sen kokonaistalousarviosta. Lisäksi kustannukset kasvavat todennäköisesti edelleen, mikäli pyrimme todella tehostamaan osallistumista alueellisiin kalastusjärjestöihin ja tiukentamaan toimia kansainvälisen lainsäädännön noudattamiseksi.
On jo todettu, että jokainen julkisista varoista sijoitettava euro synnyttää kolmen euron edestä liiketoimintaa. Tämän vuoksi tuntuu ainoastaan asianmukaiselta vaatia, että sellaisten alusten omistajien, jotka hyötyvät kolmansien maiden kanssa tehdyistä sopimuksista, on hyväksyttävä niihin liittyvän rahoitustaakan oikeudenmukainen jako. ELDR:n tarkistukset koskevat näitä kehitys- ja talouskysymyksiin liittyviä huolenaiheita. Toivomme, että parlamentti tukee kyseisiä tarkistuksia ja että näihin kysymyksiin kiinnitetään paljon aiempaa enemmän huomiota, kun keskustellaan kolmansien maiden kanssa tehtäviä kalastussopimuksia koskevasta komission äskettäisestä tiedonannosta.
McKenna (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, kalastus kansainvälisillä vesillä edellyttää vastuullisuutta, eikä päämääränämme saa olla hyödyntavoittelu. Emme voi jatkuvasti siirtää ongelmiamme muualle.
Toivon, että parlamentti tukee parlamentin jäsenen Attwoollin tarkistuksia, jotka parantavat mietintöä jonkin verran. Ryhmäni äänestää ehdottomasti näiden tarkistusten puolesta. Emme kuitenkaan äänestä mietinnön puolesta edes siinä tapauksessa, että - kuten toivomme - kyseiset tarkistukset hyväksytään, koska se perustuu näkemykselle, jonka mukaan Euroopan unioni voi viedä ylikapasiteettiaan muualle ja jonka mukaan meillä on joistain historiallisista syistä oikeus riistää kehitysmaita.
On totta, että monet jäsenvaltiot ovat pitäneet muita maita siirtomainaan ja käyttäneet heikompia ja köyhempiä maita hyväkseen epäoikeudenmukaisesti vuosisatojen ajan, mutta meidän 2000-lukua elävien olisi ymmärrettävä, että imperialistinen lähestymistapa on väärä. Kehitysmaihin kohdistuvien sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten tarkastelu osoittaa, että kalastussopimuksissa on paljon toivomisen varaa.
Tämä ei ole yksinomaan Espanjan ongelma. Häpeäkseni minun on todettava, että oman maani Irlannin Atlantic Dawn -alus on myös eräs esimerkki riistosta. Monien muiden suuralusten tavoin se toimii kehitysmaissa ikään kuin sillä olisi oikeus hyödyntää muiden maiden kalavaroja ilman minkäänlaista valvontaa. Se on itse asiassa muita pahempi, koska se on eräs kaikkein suurimmista tällaisista aluksista. Huolimatta Euroopan unionin sopimusten osalta esitetyistä toteamuksista valvontaa harjoitetaan sentään jossain määrin, vaikkakin sopimukset jättävät paljon toivomisen varaa. Yksityisten sopimusten yhteydessä ei kuitenkaan harjoiteta minkäänlaista valvontaa.
Meidän on tarkasteltava asennettamme kehitysmaihin. Tuen jäsen Attwoollin esittämiä näkemyksiä. Toimintamme on oltava sopusoinnussa puheidemme kanssa.

Farage (EDD).
Arvoisa puhemies, tämä mietintö annetaan Euroopan parlamentin käsiteltäväksi ajankohtana, jona yleinen huolestuneisuus Euroopan unionin sopimusten vaikutuksista kolmansiin maihin kasvaa yhä. Erityisesti Maailman Luonnonsäätiö on tuominnut kyseiset sopimukset hyvin äänekkäästi. Mielestäni on rohkaisevaa, että jopa täällä parlamentissa yli 100 jäsentä äänesti Senegalin sopimusta vastaan kuukausi sitten. Hämmästyksekseni olen kerrankin samaa mieltä jopa oman maani ulkoministeriön kanssa. Jopa se myöntää, etteivät nämä sopimukset ole toimivia.
Mietinnössä on hyvin puolustava sävy. Siinä todetaan, että EU:n kalastajat ?eivät ole merirosvoja?. Sääntöjä on kuitenkin rikottu niin paljon, että tämä väite on selvästi ristiriidassa tilintarkastustuomioistuimen tämänhetkisen kertomuksen kanssa. Häiritsevintä on esittelijän ja komission jäsenen taka-ajatus siitä, että jos emme käytä näitä kalastusoikeuksia, jokin muu kansa käyttää niitä ja että tämä saattaisi olla jollakin tavoin vielä pahempi asia. Vaikka tämä pitäisi paikkansa, ei voida katsoa, että kaksi väärää johtaa oikeaan lopputulokseen - enkä uskoisi, että näin lapsellisia väitteitä esitetään. Palauttakaamme mieliin, mitä nämä ?väärät? ovat.
Sopimukset aiheuttavat ympäristötuhoja vähemmän kehittyneille maille, mikä on biologisesti kuin Serengetin sytyttäminen tuleen. Tämä on eräs niistä imperialismin muodoista, joihin Euroopan unioni syyllistyy: toimimalla näin se estää näitä kehitysmaita, jotka voisivat muuten parantaa omaa talouttaan, kehittymästä. Lisäksi nämä sopimukset ovat moraalisesti vastenmielisiä, koska ne aiheuttavat vuosittain suoraan ja välillisesti satojen mustan Afrikan alkuperäisväestöön kuuluvien kalastajien kuoleman.
Mietinnössä meitä pyydetään sulkemaan silmämme, vaikka itse asiassa ihmiset ovat alkaneet yhä kasvavassa määrin avata silmänsä. Meidän olisi tämän vuoksi hylättävä mietintö. Epäilen, että enemmistö kuitenkin kannattaa mietintöä, mutta varoitan, että ihmiset ovat havahtumassa, eikä tällaisia sopimuksia hyväksytä enää tulevaisuudessa.

Langenhagen (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, parlamentissa tänään osoittamanne voimakas kiinnostus - vaikka ette olekaan itse vastuussa kalastuksesta - on toivoakseni selventänyt sitä, kuinka paljon tukea ajatuksemme saavat sekä kalatalousvaliokunnassa että komissiossa.
Olemme tänään tuoneet selvästi esiin, että emme halua harjoittaa koeputkikalastusta. Emme halua ainoastaan vesiviljeltyjä kaloja tai vakiopakkauksia valintamyymälän hyllyltä. Haluamme enemmän, vaikka meremme voivatkin huonosti.
Syömämme kala on yhä harvemmin peräisin Euroopan unionin vesiltä. Oman maanosamme tarjonta ei vastaa Euroopan kysyntää. Oman maanosamme tarjonnan tulevaisuudennäkymät eivät ole riittävät. Tämän vuoksi tarvitsemme kalastusta ulkomaisilla vesillä, sekä kansainvälisillä vesillä että muiden valtioiden rannikkoalueilla. Esittelijä Miguélez Ramos, kiitän teitä siitä, että olette tarkastellut tätä kysymystä yksityiskohtaisessa valiokunta-aloitteisessa mietinnössä ja määritellyt tärkeimmät ongelmat täsmällisesti.
Euroopan unionin kalastussopimukset ovat tärkeä tekijä sekä tarjonnan että työllisyyden kannalta, etenkin kalastuksesta riippuvaisilla alueilla. Mietinnön hylkääminen, mitä juuri vaadittiin, ei voi olla tavoitteemme, sillä meidän on tarkasteltava näitä kysymyksiä vakavasti kaikista mahdollisista ristiriidoista huolimatta.
Emme saa myöskään unohtaa sitä, että olemme hyödyntäneet omia vesiämme niin paljon, että se on johtanut kalakantojen ehtymiseen. Meidän on vain harkittava yhteisen kalastuspolitiikan uudistamista. Kuten eräs edellisistä puhujista totesi, olisi kohtalokasta pelkästään viedä nämä ongelmat muualle.
Vaadin kestävää lähestymistapaa kalastussopimuksiin ja voittojen tasapuolista jakoa, mutta luonnollisesti myös taloudellisesti kannattavaa lähestymistapaa, sillä en halua sivuuttaa tosiasioita. Pitkäaikaiset julkiset tuet ovat kuitenkin ristiriidassa tämän päämäärän kanssa. On järjetöntä perustella kalakantojen vastuutonta hyödyntämistä muilla vesillä laivaston koon pienentymisellä ja Euroopan unionin markkinoiden tarjonnalla.
Lopuksi todettakoon, että tärkeimpänä päämääränämme on oltava pysyvien kalavarojen suojeleminen sekä Euroopassa että ulkomaisilla vesillä. Tältä osin meidän on kuitenkin hyväksyttävä vastuumme aidosti eikä ainoastaan pyrittävä lyhytnäköisesti miellyttämään. Tämä koskee erityisesti kansainvälisiä vesiä. Laittoman kalastuksen tehokas torjunta edellyttää määrätietoisia toimia. Pelkät tarkastukset eivät ole riittävä toimenpide. Sanktiot on yhdenmukaistettava kansainvälisesti. Tämä on mahdollista ainoastaan toimimalla yhteistyössä ja maailmanlaajuisen kehyksen puitteissa. Sanktiot eivät saa olla pelkästään neuvoa-antavia. Tiedän, että kansainvälisen yhteisön koneistot - ja myös omat koneistomme - toimivat hitaasti, mutta käytämme niitä edelleen ja pidämme ne liikkeessä.

Nogueira Román (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, yhdyn kollegani ja maanmieheni Rosa Miguélez Ramosin mietinnössään esittämiin näkemyksiin. Olen hänen kanssaan samaa mieltä siitä, että kalastus kansainvälisillä vesillä on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionille, kalastusalalle ja kansainväliselle politiikalle sekä muiden maiden kanssa tehtävälle taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteistyölle.
Euroopan unionin todellinen politiikka ei ole kuitenkaan sopusoinnussa tämän näkemyksen kanssa, ja sama koskee yhteisön vesillä harjoitettavaa kalastusta. Yhteisen kalastuspolitiikan epäonnistunut uudistus toi esiin tämän ikävän tosiseikan. Minun on todettava tässä yhteydessä, että kotimaani Galicia on eräs eniten kärsineistä alueista; kärsimme (...) tiettyjen maiden ja laivastojen vuoksi ja kansainvälisillä vesillä, ja kärsimme komission ja neuvoston ylimielisyydestä, josta tämä kansainvälinen politiikka on osoituksena. Komission yksiköillä ei ole edes tarvittavia henkilöresursseja eikä taloudellisia ja aineellisia voimavaroja. Jopa manterella harjoitettava kalastus ja vesiviljely kärsivät jälleen, kuten aina, vakavista vahingoista Galician rannikon - kuten Prestigestä aiheutuneiden - tuhojen vuoksi. Tämä tilanne on korjattava pikaisesti.

Puhemies.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan iltapäivän keskustelujen jälkeen.

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma matalataajuisen kaikuluotaimen vaikutuksista meren eliöstöön.

Solbes Mira
Arvoisa puhemies, haluan komission puolesta kiittää parlamenttia pyynnöstä laatia julkilausuma tästä aiheesta.
Komissio on tyytyväinen siihen, että sillä on jälleen kerran tilaisuus korostaa, miten tärkeänä yhteisö pitää meriympäristön ja sen monimuotoisuuden suojelua.
Parlamentti ja neuvosto ovat jo korostaneet aiheen tärkeyttä kuudennessa ympäristöä koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa. Yksi tämän ohjelman tavoitteista on varmistaa, ettei luonnon monimuotoisuus vähene enää vuoden 2010 jälkeen.
Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelu ovat myös Euroopan komission meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskevan strategian kaksi tavoitetta.
Valaat ovat haavoittuva osa meren eliöstöä. Ihmisten monet toimet aiheuttavat varmasti niille vaaraa, mutta aina ei ole helppoa vahvistaa näiden toimien ja eläinten tilanteen välistä yhteyttä. Komissio seuraa tarkkaan keskustelua matalataajuisen kaikuluotaimen käytön mahdollisista vaikutuksista joihinkin valaslajeihin. Saattaa olla, etteivät matalalla taajuudella lähetetty kova ääni häiritse näitä eläimiä. Tarvitaan kuitenkin tarkempaa tutkimusta siitä, miten vakavasti lähetykset vaikuttavat niihin. Tästä huolimatta nykyistä epätietoisuutta lähetysten vaikutuksista ei voida käyttää tekosyynä sille, ettei toimenpiteitä toteuteta asian käsittelemiseksi.
Komissio katsoo, että kyseisen tekniikan käytössä tulisi noudattaa erityistä varovaisuutta, kun otetaan huomioon mahdolliset vaikutukset meriympäristöön. Ihanteellista olisi, että mahdolliset vaikutukset arvioitaisiin etukäteen.
Haluan palauttaa mieliinne, että valaita suojellaan luontotyyppidirektiivin 92/43/ETY nojalla. Direktiivissä jäsenvaltiot velvoitetaan muun muassa toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä valaiden häiritsemisen estämiseksi.
Näistä syistä ja Kanariansaarten äskettäisten tapahtumien takia komissio pyysi luontotyyppikomitean 20. marraskuuta pidetyssä kokouksessa lisätietoja aiheesta sellaisten jäsenvaltioiden kansallisilta viranomaisilta, joissa vastaavia tapauksia on sattunut. Lähetämme nyt jäsenvaltioille muistutuksen sen varmistamiseksi, että ne vastaavat pyyntöömme. Komissio toimittaa kaikki saamansa vetoomukseen liittyvät tiedot parlamentille.
Lisäksi komissio pyytää kansainvälisen merentutkimusneuvoston kaltaisia riippumattomia tieteellisiä elimiä arvioimaan nykyistä tilannetta sekä saatavilla olevia tietoja aiheesta. On toivottavaa, että matalataajuisen kaikuluotaimen mahdollisista vaikutuksista meriympäristöön saataisiin enemmän tietoa. Ainoastaan, kun luotettavaa tieteellistä tietoa on saatavissa, on mahdollista päättää nykyisin käytössä olevia toimenpiteitä täydentävien tarvittavien toimenpiteiden luonteesta.

Korhola (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, haluan kiittää puhemiesneuvostoa siitä, että tämä tärkeä asia on otettu käsittelyyn, ja haluan kiittää arvoisaa komission jäsentä.
Aivan aluksi on todettava, että on täysin oikeutettua pyrkiä kehittämään puolustusjärjestelmää valvomaan uuden teknologian sukellusveneitä, joita on vaikea havaita perinteisillä passiivisilla tutkilla. On selvää, että tutkassa näkymättömiä sukellusveneitä käyttävät vain ne, joiden tarkoitusperät ovat vihamielisiä. Siksi on syytä olla ajan tasalla. Kysymys kuitenkin on siitä, millaisen teknologian valitsemme ja mikä on sen ekologinen hinta.
Nato-maiden kehittelemä matalilla taajuuksilla toimiva tutkajärjestelmä eli LFAS saattaa aiheuttaa valaiden harhautumisia rannoille sekä kuolemaan johtavia sisäisiä vaurioita niiden sisäelimissä. Tutkan tuottama korkeadesibelinen ja matalataajuuksinen ääni voi kulkea meressä tuhansia kilometrejä.
Valaskuolemia on sattunut alueilla, joilla Yhdysvallat on testannut järjestelmää. Maaliskuussa 2000 Bahamasaarilla 17 valasta ajautui rantaan ja kahdeksan niistä kuoli samaan aikaan, kun merellä testattiin laivaston tutkajärjestelmää. Kuolleille valaille tehdyissä ruumiinavauksissa todettiin äärimmäisen kovan äänen tuottamia verenpurkaumia aivoissa ja sisäkorvissa. Yhdysvaltain laivasto itse totesi raportissaan Bahamasaarten valaskuolemista LFAS:n olleen todennäköisin syy valaskuolemiin.
Syyskuussa 2002 Kanariansaarilla, siis EU:n alueella, tapahtui isoimpia valaskuolemia 20 vuoteen, kun 15 eri lajien valasta kuoli sisäisiin verenpurkaumiin. Nato piti samaan aikaan alueella sotaharjoitusta, johon osallistui 58 sota-alusta ja kuusi sukellusvenettä liittoutuman eri jäsenvaltioista.
LFAS-laite tuottaa 1000 hertsin matalataajuista ja keskimäärin 250 desibelin ääntä, jolla se haravoi merenpohjaa satojen kilometrien etäisyyksiltä.
Kovan mutta matalataajuuksisen äänen vaikutukset valaiden käyttäytymiseen ja sisäelimiin ovat moninaisia. Melu saattaa aiheuttaa korvaluiden tuhoutumisen sekä verenvuotoja aivoissa ja keuhkoissa. Järjestelmä saattaa sekoittaa vielä kaukanakin äänilähteestä valaiden kommunikaatiojärjestelmää toimiessaan samoilla matalilla taajuuksilla, joita valaat itsekin käyttävät. Melu vaikeuttaa valaiden suunnistusta, laumojen muodostusta, parittelua sekä ravinnonsaantia. Tutkan ja valaskuolemien yhteyttä on toki haastavaa ja vaikeaa todistaa, sillä valaiden jäljittäminen ja niiden käyttäytymisen muutosten tutkiminen pitkällä aikavälillä on erittäin vaikeaa.
Yhdysvaltain laivasto on tehnyt järjestelmästä ympäristövaikutusten arvioinnin, mutta hyvämaineiset amerikkalaiset ympäristöjärjestöt pitävät sitä puutteellisena. Liittovaltion tuomari kielsi viime marraskuussa laivastoa toistaiseksi testaamasta järjestelmää Yhdysvaltain aluevesillä vetoamalla merinisäkkäiden suojelulakiin. Laivastolla on kuitenkin kansallisen viranomaisen lupa järjestelmän testaamiseen 432 tunnin ajan muilla merialueilla kuluvan vuoden elokuuhun asti.
Laivasto on tähän saakka suostunut testaamaan laitteistoaan etäällä rannikkoalueilta sekä poissa merinisäkkäiden tunnetuilta lisääntymis- tai läpikulkualueilta. Tutkijat ovat kuitenkin todenneet, ettei testaaminen ole turvallista edes keskellä Tyyntä valtamerta, sillä valaiden reittejä on mahdotonta tietää kattavasti. Järjestelemän avulla voidaan kattaa jopa 75 prosenttia maailman meristä.
Täysin selvittämättä on, miten järjestelmä vaikuttaa Välimerellä tai Itämerellä, joilla tutkan kantama on rannasta rantaan eikä eläimillä ole mahdollisuutta siirtyä pois äänen vaikutusalueelta. EU:lla on selvä velvoite toimia ja vaatia tietoja järjestelmästä.
Asiaan liittyy myös selkeä taloudellinen intressi: EU:n alueella toimivat kalastajat ovat olleet viime vuoden aikana huolestuneita tutkajärjestelmän vaikutuksista kalakantoihin kalastusvesillään. Vaikka kalat olisivatkin vähemmän herkkiä järjestelmän haittavaikutuksille kuin merinisäkkäät, on selvää, että tutkan melu saattaa karkottaa kaloja ja siten haitata ammatinharjoittamista.
Arvoisa puhemies, kiitän komissiota julkilausumasta. Edellä mainitun perusteella on pyrittävä saamaan aikaiseksi tutkajärjestelmän käyttökielto toistaiseksi ja selvitettävä nopeasti järjestelmän vaikutukset meren eliöstöön. Olisi parasta, että tänään kuullun komission julkilausuman perusteella ja muualta saatavan aineiston pohjalta Euroopan parlamentin ympäristövaliokunta ottaisi asian käsittelyyn ja laatisi asiasta mietinnön.

Lucas (Verts/ALE).
Tämä kysymys aiheuttaa yhä enemmän huolta sekä kansalaisille että parlamentille, mitä osoittaa selkeästi myös se, että saimme aihetta koskevaan suulliseen kysymykseemme 60 allekirjoitusta.
Kuten kollegani Korhola juuri totesi, on olemassa entistä enemmän näyttöä siitä, että erittäin korkeaääniset kaikuluotaimet muodostavat suuren uhan merinisäkkäille ja kaloille. Pelottavaa tässä on se, että tämä teknologia altistaa ne melusaasteelle, joka on 200 miljardia kertaa suurempi kuin melu, jolle ne nykyisin altistuvat, joten ei ole yllättävää, että valaita on kuollut keuhkoverenvuodon, kuulon vahingoittumisen sekä ravinnon saannin, parittelun ja viestinnän vaikeutumisen takia.
Kyseinen teknologia on myös Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen vastainen. Sopimuksessa valtioita vaaditaan toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla estetään, vähennetään ja valvotaan meriympäristön pilaantumista lähteestä riippumatta. Nyt Naton ja sen jäsenmaiden on toimittava, ja koska yli puolet Naton 19 jäsenmaasta on Euroopan unionin jäsenvaltioita, EU:lla on erityinen velvollisuus edistää toimiin. Ei riitä, että komissio vastaa 29. marraskuuta 2002 esittämääni kirjalliseen kysymykseen toteamalla ainoastaan, että tämäntyyppistä tekniikkaa on käytettävä varoen. Tosiasia on, ettei tämäntyyppistä tekniikkaa voi käyttää varoen, kun otetaan huomioon, että sadan mailin etäisyydellä melun lähteenä olevasta aluksesta ääni voi yhä aiheuttaa kudosten repeytymistä esimerkiksi valaiden ja delfiinien aivojen takana olevassa ilmapussissa. Tämän takia haluamme, että Nato-maiden laivastoille asetetaan LFAS:n välitön käyttökielto ja että suoritetaan perusteellinen ja riippumaton vaikutusten arviointi. Haluamme, että Yhdysvallat ja Nato-maat tekevät merioikeusyleissopimuksen 206 artiklassa vaaditun tutkimuksen LFAS:n mahdollisista haitallisista vaikutuksista ja julkaisevat sen.
Toivoimme, että myös neuvosto olisi ollut valmis antamaan julkilausuman LFAS:sta täällä tänään iltapäivällä, mutta pettymyksekseni neuvoston edustaja ei ole täällä. Komissiollakin on selkeä tehtävä, ja minulla on kaksi erityiskysymystä sille: suostuuko se suorittamaan tutkimuksen LFAS:n vaikutuksista meriympäristöön ja takaako se, että aihe otetaan esille transatlanttisessa vuoropuhelussa?
Odotan mielenkiinnolla vastaustanne.

Puhemies.
Keskustelu on päättynyt.

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana keskustelu ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksia koskevista tapauksista (50 artikla).

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista kuudesta Pohjois-Korean humanitaarista kriisiä koskevasta päätöslauselmaesityksestä:
B5-0036/2003 Ford ja Van den Berg PSE-ryhmän puolesta: Humanitaarinen tilanne Korean demokraattisessa kansantasavallassa,
B5-0039/2003 Tannock, Gawronski, Perry ja Maij-Weggen PPE-DE-ryhmän puolesta: Humanitaarinen kriisi Pohjois-Koreassa,
B5-0043/2003 Watson, Malmström ja Andreasen ELDR-ryhmän puolesta: Nälänhätä Pohjois-Koreassa,
B5-0045/2003 Lagendijk, Turmes, Ahern, Gahrton, Schroedter, Wuori ja Maes Verts/ALE-ryhmän puolesta: Pohjois-Korea,
B5-0048/2003 Belder EDD-ryhmän puolesta: Humanitaarinen kriisi Pohjois-Koreassa,
B5-0051/2003 Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta: Humanitaarinen tilanne Korean demokraattisessa kansantasavallassa.

Swoboda (PSE).
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, hyvät parlamentin jäsenet, olemme erittäin huolestuneita Pohjois-Korean tapahtumista - maa, jossa ei ole demokratiaa, jossa kansan annetaan nähdä nälkää ja jossa tästä huolimatta katsotaan olevan välttämätöntä puolustautua "ydinaseilla". Meidän on erittäin vaikea löytää toimintalinja, jossa osoitetaan syvää huolestuneisuutta Pohjois-Korean tilanteesta pahentamatta konfliktia. Emme halua luoda samanlaista tilannetta kuin Irakissa, mutta haluamme painostaa Pohjois-Korean hallitusta voimakkaasti, jotta se keskittyisi kansansa tarpeisiin. 
Loppujen lopuksi tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun olemme kiinnittäneet huomiota tähän kysymykseen. On erittäin valitettavaa, että olemme monesti lähestyneet Pohjois-Koreaa korostaaksemme ydinenergian yksinomaan rauhanomaista käyttöä, jotta maan vähäisiä resursseja voidaan aidosti kehittää.
Tämän takia haluamme jälleen kerran todeta selvästi, että haluamme saada aikaan vuoropuhelua, ja kehotamme Pohjois-Koreaa ryhtymään vuoropuheluun kanssamme. Olemme tyytyväisiä, että amerikkalaiset ovat myös valmiita ainakin tässä tapauksessa käymään vuoropuhelua rauhanomaisen ratkaisun saavuttamiseksi ja että neuvotteluja käydään parhaillaan. Pyydämme komissiota jatkamaan humanitaarisen avun antamista huolimatta näistä epämiellyttävistä poliittisista olosuhteista, joita ei voida hyväksyä, ja auttamaan maan nälkäänäkevää väestöä. Arvoisa puhemies, kun tämä pidetään mielessä katson, että olemme valmiita tukemaan asiaa koskevaa päätöslauselmaa ja ilmaisemaan toiveen, että Yhdysvallat ja Eurooppa päättävät tässä tapauksessa yhteisestä lähestymistavasta, jotta Pohjois-Korea saadaan auttamaan omaa kansaansa sen sijaan, että se uhkaa globaalia yhteisöä.

Tannock (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, samalla, kun Pohjois-Korean diktaattori, Kim Jong-Il siemaisee häntä varten maahantuotua ranskalaista konjakkia, maistelee kahden italialaisen kokin äskettäin paistamia pizzoja ja harkitsee, mitä sanoa YK:n lähettiläälle, monet tuhannet sorretut alamaiset, myös vauvat, kuolevat kirjaimellisesti nälkään, sillä hänen harjoittamansa hirvittävä stalinistinen talouspolitiikka on saattanut maan polvilleen.
Tätäkin pahempaa on, että lukuisia kansalaisia on lähetetty poliittisina vankeina uudelleenkoulutusleireille, joissa heitä kidutetaan ja pahoinpidellään. On tyrmistyttävää, että tämä maa kutsuu itseään "Korean demokraattiseksi kansantasavallaksi", ja silti kansalaisia ei ole koskaan kuultu, vaan Kim peri valtansa edesmenneeltä diktaattori-isältään.
Maa, jossa vallitsee julma ja salaileva kommunistinen diktatuuri, on toistuvasti rikkonut kansainvälisiä sopimuksia, kuten vuoden 1994 sopimusta, jonka tarkoituksena oli päättää ydinpommin rakentamisessa tarvittavan uraanin rikastamista koskeva ohjelma. Se on myös aiemmin rikkonut sivistyneen maailman jokaista sääntöä. Se on muun muassa kaapannut japanilaisia siviilejä - minkä hallitus perusteli vakoojien kieltenopettajien tarpeella, mikä on aivan uskomatonta - ja osallistunut poliittisiin murhiin, kuten Etelä-Korean kabinetin räjäyttämiseen Rangoonissa muutama vuosi sitten. Se oli myös vastuussa eteläkorealaisen lentokoneen räjäyttämisestä.
Pohjois-Korea on äskettäin - ja tämä on päätöslauselmaesitykseni syy - antanut useiden tuhansien ihmisten kuolla nälkään sen tuhoisan eristäytyneen talouspolitiikan takia ja koska se on halunnut ylläpitää miljoonan hengen armeijaa, jolloin elintarvikkeita ja resursseja on ohjattu epämoraalisesti armeijalle, vaikka siviiliväestö kärsii nälänhädästä. Se on erittäin epäonnistunut häirikkövaltio ja sellaisena erittäin vaarallinen. Se voisi aiheuttaa tuhoa Etelä-Koreassa, jonka kanssa se on teknisesti sodassa.
Näin ollen EU:n on edettävä varovasti ja keskityttävä humanitaarisen avun antamiseen Pohjois-Korean kauan kärsineelle kansalle. Tästä huolimatta avunantajien on yhä vaadittava varmennusmenettelyjä sen varmistamiseksi, että elintarvikkeet luovutetaan niille, joille ne on tarkoitettu eikä niitä anneta armeijalle tai myydä edelleen, mikä on vieläkin pahempaa, jotta saadaan rahaa aseiden tai poliittiselle ja sotilaalliselle eliitille tarkoitettujen ylellisyyksien ostoon.

Van den Bos (ELDR).
Pohjois-Korea on aikamme suurin humanitaarinen skandaali. Sillä aikaa kun "suuri johtaja" elää ylellisyydessä, hän antaa kirjaimellisesti oman kansansa kuolla. Yli kahden miljoonan ihmisen väitetään kuolleen nälkään viimeisen viiden vuoden aikana, ja yli 13 miljoonaa ihmistä kärsii aliravitsemuksesta. Kommunistisella huonolla johdolla on varmistettu, että aliravittu kansa jätetään ulos kylmään ja että heiltä evätään asianmukainen terveydenhoito. Tässä työntekijöiden paratiisissa noin 200 000:ta ihmistä pidetään poliittisista syistä vangittuna uudelleenkoulutusleireillä. Lisäksi Kiina lähettää Pohjois-Koreasta saapuvat poliittiset turvapaikanhakijat järjestelmällisesti takaisin, vaikka se tietää erittäin hyvin, että palautettuja rangaistaan epäinhimillisesti.
Ydinasepelillä Kim Jong-Il haastaa maailman ja yrittää estää kansainvälistä yhteisöä vastaamasta asianmukaisesti. Ei ole selvää, onko Kimille mahdollista puhua järkevästi. Yhdysvaltain asenne Pohjois-Koreaa kohtaan on esimerkillisen varovainen verrattuna sen asenteeseen Irakia kohtaan. Euroopan unionin ydinuhkaa koskevan linjan on oltava yhdenmukainen Yhdysvaltain linjan kanssa - mikäli sillä on jokin linja. Arvaamattoman diktaattorin käsissä massatuhoaseet ovat pysyvä uhka maailmanrauhalle, eikä tätä voida sallia.
Meidän on keskityttävä myös humanitaariseen apuun, jolla estämme inhimillistä kärsimystä saamasta yhä suuremmat mittasuhteet. On hyvä asia, että komissio aikoo varata 9,5 miljoonaa euroa naisille ja lapsille jo käytetyn 50 miljoonan euron lisäksi. Kysymys kuuluu, onko tämä tarpeeksi. Oletan, että komissio on tarvittaessa valmis tekemään enemmän. Olisin kiitollinen, jos komissio voisi vahvistaa tämän. Pohjois-Korean tilanne on ajautunut ojasta allikkoon sen itse aiheutetun eristyneisyyden takia. Meidän on löydettävä keinot tämän estämiseksi ja aikamme suurimman humanitaarisen skandaalin lopettamiseksi.

Evans, Jillian (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, Pohjois-Koreassa on parhaillaan meneillään vakava humanitaarinen kriisi. Vähäisten tai puuttuvien energialähteiden ja elintarvikepulan yhdistelmä on tuhoisa ankarissa talviolosuhteissa. Tästä syystä Verts/ALE-ryhmä on tyytyväinen komission päätökseen antaa Pohjois-Korealle elintarvikeapua 9,5 miljoonan euron arvosta.
Meidän on kuitenkin harkittava perusteellisesti uudelleen energialähteiden turvaamista koskevaa lähestymistapaamme. Korean energia-alan kehitysjärjestö KEDO ei ollut sopiva täyttämään maan tarpeita ja toteuttamaan infrastruktuuria, eikä tilanteen voida antaa jatkua. Tuomitsimme sen, ja energiakriisiä koskeva Euroopan unionin lähestymistapa on uusittava kokonaan. Olin tyytyväinen kuullessani komission jäsenen Pattenin ilmoittavan, että Euroopan unionin on kehitettävä vaihtoehtoinen energiaohjelma Pohjois-Korealle. Suhtaudumme myönteisesti komission kantaan ja odotamme mielenkiinnolla sopivan ohjelman kehittämistä.
Meidän on tarkasteltava uudelleen yhteistyöpolitiikkaamme Pohjois-Korean kanssa köyhyyden vähentämisohjelman puitteissa markkinatalouden, demokraattisen uudistusten ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen vaikutusten tasapainottamiseksi, ja Euroopan unionin ja muiden valtioiden on harkittava uudelleen Pohjois-Korean virallista diplomaattista tunnustamista. Tämän seurauksena Pohjois-Korealla olisi mahdollista saada varoja Kansainvälisestä valuuttarahastosta (IMF), Aasian kehityspankista ja muista rahoituslaitoksista.
Kuten Swoboda totesi aiemmin tämän keskustelun aikana, tärkeintä on jatkaa neuvotteluja ja ennen kaikkea pyrkiä kriisin rahanomaiseen ratkaisuun.

Belder (EDD).
Arvoisa puhemies, tänä iltapäivänä laskeudumme yhteen kylmän sodan viimeisimmistä synkistä vankityrmistä. Maapallon 38. leveysasteella sijaitsee "rautaverho", joka on tiiviimpi kuin Berliinin muuri koskaan. Sen takana "suuren johtajan" Kim Il-Sungin jälkeen "arvoisa johtaja" Kim Jong-Il pelaa nyt masentavaa peliä, jota kutsutaan nimeltä "suuri valhe". Käytännöllisesti katsoen dynastisessa vallanperimyksessä isä ja poika ovat uhranneet Pohjois-Korean kansan suuruudenhullulle itsensä ylentämiselle ja henkilökohtaiselle diktatuurille yli puolen vuosisadan ajan. Pjongjang on pitkään yrittänyt kieltää tämän kauhean todellisuuden. Pakenemaan onnistuneiden pohjoiskorealaisten todisteet on hylätty valheina. Satelliittikuvat antavat kuitenkin kiistattomat todisteet: poliittisia vankeja pidetään todellakin vangittuina orjaleireillä.
Silmämme ovat avautuneet erittäin myöhään näkemään Pohjois-Korean hallituksen aiheuttaman vakavan vaaran myös kansainväliselle yhteisölle. Välitön syy tälle oli Pjongjangin äskettäinen yksipuolinen vetäytyminen ydinsulkusopimuksesta. On mahdollista, että Pohjois-Korea kehittää ydinaseita ja myy näitä aseita sekä ohjusjärjestelmiä laittomasti, mikä edellyttää nyt pikaista vastausta kansainväliseltä yhteisöltä.
Pyydän siksi neuvostoa ja komissiota korostamaan alueellista diplomaattista lähestymistapaa Pohjois-Korean kriisiin. Mainittakoon, että kansainvälisen yhteisön olisi päättäväisesti hylättävä Pjongjangin määräys - hyökkäämättömyyssopimus Yhdysvaltojen kanssa, joka otetaan käyttöön ydinaseuhan takia - myötätunnosta Kimin "rautaverhon" takana olevia Pohjois-Korean kansalaisia kohtaan, joiden on elettävä olosuhteissa, joita on melkein mahdoton kuvitella, ja myös heidän turvallisuutensa takia.

Gawronski (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, täällä on mainittu Pohjois-Korean lukuisat ihmisoikeusloukkaukset, jotka loukkaavat meidän moraalikäsitystämme ja sivilisaation käsitettämme. Vierailtuani maassa kolmesti katson, että kaikkein poikkeuksellisin ja hirvittävin ihmisoikeusloukkaus on se, että jos Pohjois-Koreassa pidettäisiin vapaat demokraattiset vaalit, kuten meillä on tapana, nykyinen johtaja Kim Jong-Il voittaisi ne. Tämä osoittaa ensinnäkin Pohjois-Korean johtajien hirvittävää kykyä pitää maa eristettynä ulkoisilta vaikutuksilta - ja nykyisessä globaalistuneessa maailmassa tämä ei ole helppoa - ja toiseksi antautumisen ja nöyryytyksen laajuutta, jolle väestö on alistettu. Ihmisoikeusrikkomukset ja väkivalta eivät kohdistu ainoastaan heidän ruumiinsa nälän ja keskitysleirien muodossa, vaan myös heidän mieleensä, sillä heidät on aivopesty, eivätkä he pysty ajattelemaan omilla aivoillaan, kuten Venäjän kulakit. Pohjoiskorealaisista on tehty lampaita, jotka seuraavat johtajaansa sokeasti.
Tätä sivistymätöntä ja samalla groteskia hallintoa on hillittävä. Olen yksi niistä, jotka katsovat, että Yhdysvaltain lähestymistapa on erityisesti viime päivinä ollut oikea: sen vaatimukset ovat maltillisempia, se on välttänyt kriisin Etelä-Korean kanssa ja lähestynyt Kiinaa, jolla on keskeinen asema alueen kriisin ratkaisemisessa. Euroopan panos, meidän panoksemme on valitettavasi vain vähäinen poliittisella rintamalla. Voimme ja meidän täytyy tehdä enemmän humanitaarisella tasolla: meidän on tietenkin lähetettävä apua, mutta meidän on myös varmistettava (kuten on todettu monta kertaa), että apu menee oikeisiin kohteisiin eli apua tarvitseville. Asiaa koskevista julkilausumista ja henkilökohtaisista lausumista huolimatta en ole lainkaan varma, että tämä voidaan taata tänään. Haluan todella tätä koskevan vakuutuksen ja haluaisin, että komissio voisi antaa meille sen.

Solbes Mira
Arvoisa puhemies, kollegani Chris Patten on useammin kuin kerran puhunut parlamentissa Koreasta, ja hänellä on tapana viitata Pohjois-Koreaan outona maana.
Jotkut teistä ovat tuoneet esiin Pohjois-Korean ristiriitaisuudet. Toisaalta maalla on valtava armeija, sillä on salainen uraanin rikastamisohjelma, se on ensimmäinen ydinsulkusopimuksesta vetäytynyt maa ja se uhkaa naapureitaan ja kärsii toisaalta vakavista sisäisistä ongelmista.
Kylmän sodan päättyminen lakkautti maan halvat öljy- ja raaka-ainelähteet, eikä se voi tuottaa tarpeeksi maan tarpeiden tyydyttämiseksi. Lääkkeistä on pula, energiaa ei ole tarpeeksi jne.
Miten Euroopan unioni voi vastata näin ristiriitaiseen tilanteeseen? On selvää, ettemme voi jatkossa tehdä asioita, kuten ne on tehty tähän asti. Tämän takia Korean niemimaan energia-alan kehitysjärjestö päätti viime marraskuussa keskeyttää raskaan polttoaineen toimituksen Pohjois-Koreaan. Kuten jotkut teistä ovat ehdottaneet, mielestäni on tärkeää, että samanaikaisesti jatkamme toimiamme ja vuoropuhelua, jotta Pohjois-Korea tulee järkiinsä. Keskustelemme parhaillaan unionin jäsenvaltioiden kanssa parhaasta tavasta tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja olemme myös tyytyväisiä siihen, että Yhdysvallat pohtii joitakin näistä ongelmista vuoropuhelun käynnistämiseksi Pohjois-Korean kanssa.
On totta, että vaikka olemme huolissamme Korean demokraattisen kansantasavallan tapahtumista, emme voi emmekä halua rangaista Korean heikointa ja vähäosaisinta väestönosaa varsinkaan sen hallituksen tekemistä virheistä. Jotkut teistä ovat puhuneet groteskeista hallituksista, jotka eivät reagoi maassa vallitsevaan todellisuuteen.
Siksi neuvostossa marraskuussa pidettyjen keskustelujen jälkeen ministerit olivat yhtä mieltä siitä, että meidän on jatkettava humanitaarisen avun ja elintarvikeavun toimittamista. Olette ehdottaneet, että meidän on jatkettava avun toimittamista, mutta varoitatte myös, että meidän on valvottava huolellisemmin avun toimittamista. Neuvosto on täysin samaa mieltä. Humanitaarisen avun riittävä valvonta on näin ollen ensisijainen tavoite, ja harkitsemme tätä kysymystä erityisesti sekä kahdenvälisissä yhteyksissä Korean demokraattisen kansantasavallan kanssa että maailman elintarvikeohjelman yhteydessä, jonka kautta apu jaetaan kyseiseen maahan. 
Joistakin käyttämistämme tiedoista voi olla hyötyä parlamentille. Kuten tiedätte, ECHO on tärkein humanitaarisen avun ulkomainen antaja Korean demokraattiselle tasavallalle, jos elintarvikeapua ei oteta huomioon, ja vuodesta 1995 se on antanut humanitaarista apua yli 62 miljoonan euron arvosta. Apua annetaan tasapuolisesti. Sitä annetaan eniten tarvitseville Euroopan unionin kansalaisjärjestöjen, Punaisen Ristin ja Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen välityksellä.
Vuonna 2002 myönnettiin 11,5 miljoonaa euroa vesivarastojen, kaivojen ja puhtaanapitorakenteiden kunnostamiseen ja suojeluun sekä muun muassa vesiastioiden, klooritablettien, henkilökohtaiseen hygieniaan liittyvien tavaroiden ja lääkkeiden jakeluun.
Yhteisö ei ole tällä hetkellä kovinkaan merkittävä elintarvikeavun toimittaja. Kuten jotkut teistä ovat huomauttaneet, vuonna 2002 toimitimme 23 000 tonnia vehnää 5 miljoonan euron arvosta maailman elintarvikeohjelmalle Pohjois-Koreaan.
Viime viikolla hyväksyimme elintarvikehätäapupaketin, jonka arvo on 9,5 miljoonaa euroa. Se sisältää 39 000 tonnia viljaa, joka oli tarkoitettu erityisesti lapsille vastauksena Pohjois-Korean maailman elintarvikeohjelmassa marraskuussa tehtyyn vetoomukseen. ECHO myönsi avustuksen sillä edellytyksellä, että - ja olemme jälleen huolissamme valvontaa koskevasta ongelmasta - Korean demokraattinen tasavalta hyväksyy maailman elintarvikeohjelmassa esitetyn pyynnön; tämä merkitsisi parempaa valvontaa ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Viimeisimmän pyynnön osalta Italia, Norja ja Sveitsi ovat ainoat maat, jotka ovat sitoutuneet etenemään tätä tietä komission kanssa.

Puhemies.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan, kun iltapäivän keskustelut ovat päättyneet.

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu viidestä Päiväntasaajan Guineaa koskevasta päätöslauselmaesityksestä:
B5-0038/2003 Sauquillo Pérez del Arco, Carlotti, Martínez Martínez, Obiols i Germà ja Carnero González PSE-ryhmän puolesta: presidentinvaalit ja ihmisoikeusrikkomukset Päiväntasaajan Guineassa
B5-0040/2003 Ferrer ja Posselt PPE-DE-ryhmän puolesta: Päiväntasaajan Guinea
B5-0044/2003 Sanders-ten Holte, Sánchez García ja Gasòliba i Böhm ELDR-ryhmän puolesta: ihmisoikeustilanne Päiväntasaajan Guineassa
B5-0046/2003 Rod, Isler Béguin ja Maes Verts/ALE-ryhmän puolesta: presidentinvaalit Päiväntasaajan Guineassa
B5-0050/2003 Marset Campos ja González Álvarez GUE/NGL-ryhmän puolesta: presidentinvaalit ja ihmisoikeusrikkomukset Päiväntasaajan Guineassa.

Sauquillo Pérez del Arco (PSE).
Arvoisa puhemies, Päiväntasaajan Guinean viranomaisten jo vuosia osoittama piittaamattomuus demokratiaa kohtaan yltyi huippuunsa äskettäisissä joulukuussa pidetyissä vaaleissa.
Vaalitulos, jonka mukaan hallitus sai taakseen 97 prosenttia äänistä, ei perustu ääntenlaskentaan, ja vaalien yhteydessä tehty väestönlaskenta herätti epäilyksiä. Lisäksi oppositiojohtajat olivat vangittuina eikä heillä siten ollut sananvapautta koko vaalikampanjan aikana tai mahdollisuutta suljettuun äänestykseen vaalipäivänä, sillä äänestyspaikat olivat armeijan hallinnassa.
Ikävien tapahtumien ja väkivaltaisuuksien vuoksi oppositiopuolueet lopulta vetäytyivät vaaleista. Voidaan siis yksinkertaisesti todeta, että vaalit olivat vilpilliset ja pätemättömät. Euroopan unionin olisikin näytettävä esimerkkiä, ja osoitettava, ettei kansainvälinen yhteisö hyväksy vaalitulosta.
Arvoisa puhemies, PSE-ryhmä huomauttaa, että kyseessä on Euroopan parlamentin viides päätöslauselma ihmisoikeustilanteesta Päiväntasaajan Guineassa. Ryhmä ottaa huomioon myös unionin puheenjohtajavaltion julkilausuman Päiväntasaajan Guinean vaaleista ja pyytää täten, että Euroopan unionin toimielimet tekevät kaikkensa varmistaakseen, että Päiväntasaajan Guineassa aloitetaan rahanomainen siirtyminen demokratiaan, että poliittiset vangit vapautetaan välittömästi ja että presidentti Obiangin tekemiä kansainvälisiä sitoumuksia noudatetaan.
Arvoisa puhemies, PSE-ryhmä pitää erityisen tärkeänä yhteisen päätöslauselman 7 kohtaa, jossa komissiota pyydetään laatimaan kertomus Päiväntasaajan Guinean alueella toimivien öljy-yhtiöiden toiminnan vaikutuksista demokratiaan ja ihmisoikeuksiin. Kyseessä on maa, jolla on öljyä. Öljystä saatavat tulot menevät presidentti Obiangille, hänen perheelle ja ystäville, mutta eivät Guinean kansalaisille. Guinean kansalaisista kolmanneksen odotettu elinikä on 40 vuotta ja 57 prosentilla ei ole juomavettä.
Arvoisa puhemies, ehkäpä YK:n turvallisuusneuvoston pitäisikin tämän vuoksi julistaa Päiväntasaajan Guinea öljysaartoon ja ehkä nyt, kun turvallisuusneuvostossa on neljä Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajaa, turvallisuusneuvosto voisi sopia demokratisointiprosessien valvonnasta tietyissä maissa. Lisäksi turvallisuusneuvosto voisi antaa Euroopan unionin ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti tukea menetelmiin, joita välttämättömät muutokset edellyttävät.
Meidän on sanottava "jo riittää" sellaisille maille, joissa ainoastaan vähemmistö kansasta hyötyy voimavaroista ja enemmistö elää edelleen köyhyydessä.
Arvoisa puhemies, tämän vuoksi päätöslauselma on mielestämme erittäin hyvä ja myönteinen siltä osin, että sillä edistetään parlamentin ja Euroopan unionin ensisijaisen tavoitteen saavuttamista.

Ojeda Sanz (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olemme erittäin huolestuneita ihmisoikeustilanteesta ja demokratisoitumisen hitaudesta Päiväntasaajan Guineassa.
Viime keväänä järjestetty oikeudenkäynti, jossa tuomittiin lopulta 68 ihmistä, oli osoitus siitä, ettei maassa ole minkäänlaisia kansainvälisesti tuettavia oikeudellisia takeita. Tämä kävi selvästi ilmi myös julkilausumasta, jonka parlamentti antoi kesäkuussa. Oikeudenkäynti keskeytti hitaan mutta myönteisen kehityksen, ja siitä on syytä antaa moitteita. Olisi kuitenkin muistettava, ettei yhteydenpidon katkaiseminen sellaisten maiden kanssa, joissa ihmisoikeuksien kunnioittaminen on suorastaan alijäämäistä, ole aina paras ratkaisu.
Kriittistä vuoropuhelua on jatkettava, ja pyrkimyksiä on edistettävä vaiheittaisesti. Ihmisoikeusrikkomukset on tuomittava ankarasti, mutta tehdyistä edistysaskeleista on myös annettava tunnustusta, kuten siitä, että 12. lokakuuta 34-vuotiaan itsenäisen Guinean juhlapäivän kunniaksi vapautettiin 120 pitkään vangittuna ollutta ihmistä. Tiedän, ettei tämä tietenkään riitä, mutta meidän on annettava siitä tunnustus Guinealle.
Demokratisoitumisen hitautta koskevaa kritiikkiä herättää se, että neljä oppositioehdokasta joutui vetäytymään vaaleista vaalipäivänä äänestysten epäselvyyksien vuoksi, vaikka vaalikampanjan aikana ei ollut tapahtunut mitään vakavaa. Emme myöskään saa unohtaa, että vangittuna tai maanpaossa on edelleen joitakin suurten puolueiden jäseniä, kuten kielletyn edistyspuolueen puheenjohtaja Severo Moto, joka on maanpaossa Madridissa.
Uskomme, että seuraavat vaalit, eli lainsäädäntöelimen vaalit, jotka pidetään suunnitelmien mukaan muutaman kuukauden kuluttua, järjestetään varmemmissa ja vapaammissa olosuhteissa. Niinpä tänään käsiteltävässä päätöslauselmassa olisikin kehotettava Guinean hallitusta toteuttamaan toimenpiteitä, joilla se voisi lisätä uskottavuuttaan järjestelmän demokratisoinnissa. Lisäksi Guineaa pitäisi kehottaa aloittamaan todellinen vuoropuhelu kaikkien poliittisten liikkeiden kanssa. Samanaikaisesti poliittisten liikkeiden olisi vältettävä puheita, jotka voivat aiheuttaa väkivaltaisuuksia, jollaisia tapahtui neljän vaaleista vetäytyneen ehdokkaan puheiden seurauksena.
Kritiikkiä on esitettävä, jos sille on aihetta, mutta prosessia on myös tuettava. Emme täten voi tukea päätöslauselmaa, sillä se on suora hyökkäys Guinean hallitusta vastaan. Seuraukset voivat olla kielteisiä, eikä se hyödytä Guinean kansalaisia tai vie demokratisointiprosessia eteenpäin.

Van den Bos (ELDR).
Vallan väärinkäyttö kansalaisten kustannuksella on yleistä Afrikassa. Jos presidentti valitaan 97 prosentin ääntenenemmistöllä, vaaleja voidaan pitää epäonnistuneina. Niin kutsuttu taistelu vaaliuurnilla, jonka tuloksena presidentti Obiang sai pitää virkansa, oli farssi. Juuri sitä saatoimme odottaakin hallitukselta, joka on vuosikausia jättänyt huomiotta kansainvälisen yhteisön suositukset demokraattisen järjestelmän luomisesta. Vaaleja tarkkailemaan lähetetyt YK:n ja Euroopan unionin valtuuskunnat eivät olleet tervetulleita. Suurimman oppositiopuolueen pääsihteeri pidätettiin, ja oppositiojohtajille järjestettiin keväällä vilpilliset oikeudenkäynnit. Ei siis ollut mitenkään yllättävää, että istuvaa presidenttiä lukuun ottamatta kaikki ehdokkaat vetäytyivät vaaleista.
Päiväntasaajan Guinea on yksi niistä lukuisista köyhyyden kurjistamista Afrikan maista, joissa pysyttelee vallassa yksi henkilö, joka rikastuttaa itseään, rikkoo ihmisoikeuksia ja jättää kansainvälisen yhteisön täysin huomiotta. Euroopan unionin on otettava tarmokkaasti osaa poliittiseen vuoropuheluun. Yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta ei voida osoittaa maalle lainkaan varoja, ellei tilanne parane merkittävästi. Vaikka tilanne paranisikin demokratian ja hallintovalmiuksien kehittämisen kannalta, nykyinen hallitus pitäisi tilannetta oman asemansa oikeuttajana. Tällaista poliittista hyväksikäyttöä ei voida hyväksyä. Oppositiojohtajat ja kaikki muutkin poliittiset vangit on vapautettava välittömästi. Vaalit on mitätöitävä, ja sen jälkeen on järjestettävä uudet vaalit. Öljy-yhtiöiden toiminnasta ja presidentin asemasta niissä on tehtävä kansainvälinen tutkimus.
Demokratisointi on välttämätön edellytys, jotta köyhyyttä voidaan todella torjua. Maailmanlaajuistuminen, rajoitetut markkinat tai riittämättömät tuet eivät ole ainoita syitä Afrikan maiden köyhyyteen. Useat näistä maista saavat asiansa sekaisin aivan itse. Päiväntasaajan Guinea on yksi niistä maista, joissa vallan väärinkäyttö jarruttaa kehitystä. Voi noita ihmispoloisia.

Posselt (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, Päiväntasaajan Guinea on valitettavasti jo vuosikymmeniä ollut kielteinen esimerkki Afrikan maista, ja surullista kyllä se ei ole ainoa tällainen maa. Meidän on myönnettävä avoimesti, että meillä on merkittävä vastuu tästä tilanteesta. Maassa on todellakin havaittu vallan väärinkäyttöä, korruptiota, ja jokaista oikeusvaltion luomisyritystä on seurannut diktatuurin väärinkäyttöä. Tämä on täysin totta, ja tällaiset toimet on tuomittava ankarasti.
Kuitenkin toisaalta myös me olemme vastuussa tilanteesta, sillä Päiväntasaaja Guinea on - kuten useat muutkin Afrikan maat - muuttunut voimavaroista käytävän kansainvälisen kilpailun pelinappulaksi, ja valitettavasti kyseessä ovat myös Euroopan edut. Lisäksi Päiväntasaajan Guinean tilannetta horjuttavat valitettavasti öljy-yhtiöiden suuri merkitys sekä timanttikauppa ja laiton kauppa, kuten ihmiskauppa. Voimavaraoja suojellaan kyynisellä politiikalla, jossa käytetään hyväksi etnisiä ja poliittisia konflikteja. Yleensä poliittisetkin konfliktit ovat kuitenkin saaneet alkunsa etnisistä konflikteista. Tämän vuoksi päätöslauselman 7 kohta on mielestäni erittäin tärkeä, sillä meilläkin on vastuumme asiassa ja meillä olisi myös mahdollisuuksia käyttää vaikutusvaltaamme. Ehdotettu kertomus öljy-yhtiöiden asemasta on todellakin tarpeellinen.
En kannata ehdotusta, jonka mukaan maa olisi asetettava suoranaiseen boikottiin ja kaikki sille myönnettävä tuet olisi lakkautettava. Yleensä tuollaisilla toimenpiteillä vaikutetaan - jos niillä yleensä saadaan lainkaan vaikutuksia aikaiseksi - diktaattoreiden sijasta tämän epävarman maan tavallisten kansalaisten tilanteeseen. Tästä asiasta olen täysin samaa mieltä espanjalaisen kollegani kanssa. Vallan väärinkäyttö on tuomittava ankarasti. Meidän on myös aloitettava vuoropuhelu presidentti Obiangin kanssa sellaisen tilanteen luomiseksi, jossa oppositio voisi hiljalleen palata toimiinsa ja maanpaossa olevat poliitikot voisivat palata koteihinsa. Lisäksi meidän on varmistettava, että suunniteltu oikeusjärjestelmän uudistamista koskeva konferenssi voidaan todella järjestää. Euroopassa esimerkiksi Kosovon ja Bosnian ja Hetsegovinan kehittäminen aloitettiin yhteiskunnan rakenteista, ja näiden maiden olosuhteet ovat nyt selkeämmät ja vakaammat. Jos näin ei tehdä Päiväntasaajan Guineassa, tavoitteita ei saavuteta koskaan.
Emme voi olettaa, että Päiväntasaajan Guinea voisi hetkessä muuttua eurooppalaisten vaatimusten mukaiseksi. Se edellyttää vuosikausia kestävää kehittämistä, jota ei ole edes vielä aloitettu. Kuten jo totesin, seuraavaksi on aloitettava vuoropuhelu presidentti Obiangin kanssa ja tuettava oikeusjärjestelmää koskevan konferenssin järjestämistä, oppositiojäsenten vapauttamista, oppositiopuolueiden laillistamista sekä uusien vaalien järjestämistä kansainvälisten tarkkailijoiden tuella. Siinä ovat seuraavat tehtävämme, mutta jos nyt menemme asioiden edelle, seuraukset voivat olla tuhoisia. Siksi suosittelenkin harkitumpaa lähestymistapaa. Pakotteiden asettaminen ei riitä ratkaisuksi. Meidän ei pitäisi osoittaa syyttävää sormea muita kohti vaan hyväksyä ensin omat vastuumme. Toisin sanoen meidän on tarkasteltava omien öljy-yhtiöidemme asemaa tässä valitettavasti erittäin likaisessa pelissä.

Carnero González (PSE).
Arvoisa puhemies, kollegani ja ystäväni jäsen Ojeda käytti sanaa "alijäämäinen" viitatessaan Päiväntasaajan Guinean hallituksen demokratia- ja ihmisoikeuspolitiikkaan.
Talous- ja rahoitusasioista vastaavaa komission jäsentä Solbesia miellyttävin sanoin voitaisiin sanoa, että Guinean hallituksen alijäämä näissä asioissa on sitä luokkaa, että voidaan puhua vararikosta. Vararikon lisäksi hallitus laiminlyö jatkuvasti jokaista tekemäänsä sitoumusta, jonka se on tehnyt ensinnäkin Euroopan unionille ja yleisesti kansainväliselle yhteisölle, oikeusvaltioon siirtymisestä.
Äskettäiset vaalit olivat selvä osoitus siitä, ettei presidentti Obiang halua maahansa demokratiaa tai ihmisoikeuksia. Vielä selkeämpi osoitus tästä oli oppositiojäsenten oikeudenkäynti, jonka seurauksena jäsenet joutuivat poliittisiksi vangeiksi ja Black Beach -vankilassa tapahtui kidutuskuolemia, jotka parlamentti on tuominnut monesti.
Euroopan unioni on osaltaan vastuussa demokratian ja ihmisoikeuksien toteutumisesta Päiväntasaajan Guineassa, ja joillakin sen jäsenvaltioista on kaksinkertainen vastuu. Kaksi jäsenvaltiota on tällä hetkellä jäsenenä turvallisuusneuvostossa: Ranska ja Espanja. Tämän vuoksi minusta on välttämätöntä, että Euroopan unioni - ja vaikkapa näiden maiden ehdotuksesta - hyväksyy yhteisen toiminnan sitoutuakseen demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja että unioni keskustelee erään toisen maan kanssa, joka on äärimmäisen kiinnostunut Guineasta. Sitä eivät kiinnosta niinkään demokratia tai ihmisoikeudet, vaan öljy. Kyse on siis Yhdysvalloista.
Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että päätöslauselmaan jätetään kohta, jossa käsitellään öljy-yhtiöille laadittavia käytännesääntöjä, sillä emme voi antaa niiden toimia ilman sääntöjä. Öljy, tuo mahtava voimavara, joka köyhdyttää Päiväntasaajan Guinean kansalaisia, on nyt keskeisimmässä asemassa ja presidentti Obiang Ngueman hallituksen vahvuuden tae. Euroopan unionin on siis toimittava päättäväisesti. Meidän on hyväksyttävä tämä yhteinen toiminta, keskusteltava Yhdysvaltojen kanssa ja sovittava yhteistyöstä Washingtonin päättäjien kanssa. Lisäksi meidän on vaadittava öljy-yhtiöitä noudattamaan velvoitteitaan, eli yksinkertaisesti täyttämään velvollisuutensa kansaa kohtaan.
Komission on arvioitava öljyalan tapahtumia Päiväntasaajan Guineassa, ja lisäksi pyytäisin komissiota vielä harkitsemaan, että se avaisi jälleen edustustonsa Malabossa. Yhdysvallat aikoo avata lähetystönsä uudelleen. Miksikö? Öljyn vuoksi. Unioninkin on avattava edustustonsa uudelleen. Miksikö? Ihmisoikeuksien ja demokratian vuoksi.
Euroopan sosiaalidemokraatit antavat siis täyden tukensa päätöslauselmalle, koska sitä kannattavat kaikki ne, jotka voivat sanoa tuhansia kannattajia vaalikokouksiinsa koonneen CPDS:n presidenttiehdokkaan Celestino Bacalen tavoin, että Euroopan unioni tukee Päiväntasaajan Guineaa samoin kuin puhemies Cox, joka aikanaan puhui selkeästi ja vahvasti Guinean demokratian ja ihmisoikeuksien puolesta.

Solbes Mira
Arvoisa puhemies, komissio on yhtä huolissaan ihmisoikeustilanteesta Päiväntasaajan Guineassa kuin parlamenttikin. Komission mielestä tilanne on huonontunut merkittävästi viimeisen vuoden aikana, ja vuoden 2001 loppuun asti kestänyt jossain määrin myönteinen kehitys on pysähtynyt. Tilanteen heikentyminen herättää epäilyksiä siitä, pyrkiikö presidentti Obiangin hallitus tosissaan edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista.
Komissio myös yhtyy parlamentin epäilyksiin ja arvioihin, joita se on esittänyt 15. joulukuuta järjestetyistä vaaleista, kuten perustuslain määräysten rikkomisesta ja vaalitarkkailijoiden toiminnan estämisestä. Vaalit eivät selvästikään olleet demokraattiset.
Presidentti Obiangin lokakuussa antaman yleisen armahduksen olisi koskettava kaikkia presidentin poliittisia vastustajia, jotka vangittiin keväällä 2002 ja tuomittiin asiattomissa oikeudenkäynneissä.
Olemme kaikki samaa mieltä Päiväntasaajan Guinean kanssa tehtävästä yhteistyöstä, jonka luonne riippuu vahvasti demokratisointiprosessissa ilmenevistä ongelmista ja ihmisoikeuskysymysten kehittymisestä maassa. Yhteistyö oli jumissa useita vuosia, ja osittainen yhteistyö saatiin käynnistettyä viisi vuotta sitten. On totta, että heinäkuussa 2000 allekirjoitetussa kahdeksannen Euroopan kehitysrahaston maaohjelmassa korostettiin demokratian, ihmisoikeuksien ja kansalaisyhteiskunnan tukemista sekä oikeusvaltiota yhtenä ensisijaisena toiminta-alueenamme. Sen mukaan muihin toimenpiteisiin myönnettävän unionin tuen edellytyksenä on, että Guinean hallitus todella toimii tällä alalla. Pyrimme täten edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksien kunnioittamista.
Päätöslauselman 7 kohdasta haluaisin huomauttaa, että komissio ehdotti lokakuussa Päiväntasaajan Guinean hallitukselle, että oikeusvaltion lujittamiseen, ihmisoikeuksien edistämiseen ja kunnioittamiseen liittyvien toimien yleistä toteutumista tarkasteltaisiin yhteistyöohjelman mukaisesti. Jotta voimme päättää yhteistyötoimien jatkamisesta Päiväntasaajan Guinean kanssa, meidän on saatava tietää, mikä on tarkastelun tilanne ja millaisia päätelmiä tarkastelusta voidaan tehdä. Tällöin voimme päättää uuden maaohjelman allekirjoittamisesta yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston yhteydessä.
Lisäksi komissio katsoo, kuten monet ovat todenneet, että toimiamme on lisättävä ja kaikkien kansainvälisten instituutioiden on lisättävä painostusta. Etenkin Kansainvälisen valuuttarahaston on lisättävä painostusta, mutta ei yksinään sen. Näin voimme varmistaa öljyvarojen avoimen ja tehokkaan hallinnoinnin, jotta takaamme, että näiden voimavarojen lisääntyminen näkyy vastaavasti Päiväntasaajan Guinean kansalaisten elintason nousuna.

Puhemies.
Kiitos komission jäsen Solbes Mira.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan iltapäivällä keskustelujen päätyttyä.

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista viidestä T?et?eniaa käsittelevästä päätöslauselmaesityksestä:
B5-0037/2003 Paasilinna ja Sakellariou PSE-ryhmän puolesta: EYTJ:n mandaatin jatkamatta jättäminen T?et?eniassa,
B5-0041/2003 Suominen, Oostlander ja Posselt PPE-DE-ryhmän puolesta: EYTJ:n mandaatin jatkamatta jättäminen T?et?eniassa,
B5-0042/2003 Malmström ELDR-ryhmän puolesta: T?et?enia,
B5-0047/2003 Staes, Wuori, Schroedter, Cohn-Bendit, Isler Béguin ja Hautala Verts/ALE-ryhmän puolesta: T?et?enian tilanne,
B5-0049/2003 Ainardi ja Vinci GUE/NGL-ryhmän puolesta: T?et?enian tilanne.

Swoboda (PSE).
Arvoisa puhemies, valitettavasti T?et?enian tilanne ei ole todellakaan parantunut, vaikka Venäjää on taivuteltu järkevään ratkaisuun. Olemme toistuvasti painottaneet, että terrorismin torjunta on täysin perusteltua ja todella välttämätöntä. T?et?enian tilanteessa - kuten vastaavissa tilanteissa Irakissa ja muilla alueilla - olemme kuitenkin aina painottaneet, että pommit, sotilaalliset hyökkäykset ja muut sotatoimet eivät sovi terrorismin ongelmien ratkaisemiseen. Siksi meidän on tehtävä myös Venäjälle selväksi, että olemme erittäin pettyneitä siihen, ettei Venäjä - joka on ja jonka kuuluisikin olla Euroopan unionin kumppanivaltio - ole onnistunut noudattamaan järkevää toimintatapaa torjuessaan sekä terrorismin syitä että itse terrorismia.
Olemme hyvin pettyneitä siihen, että ihmisiä pakotetaan palaamaan tuohon turvattomaan maahan ja että jopa pakolaisia kotiutetaan väkipakolla. Meidän mielestämme on käytettävä kaikki keinot, jotta tilanteessa päästään rauhanomaiseen ratkaisuun. Yhtenä vaihtoehtona voisi olla kansanäänestys, joka järjestetään puolueettomissa olosuhteissa. Ihmisillä pitäisi olla mahdollisuus ilmaista kantansa, ja mielestäni Putinin ja Venäjän maineelle tekisi hyvää, jos Venäjä ottaisi jälleen käyttöön tai saisi oikeastaan ensimmäistä kertaa toteutettua järkevän ja rauhanomaisen politiikan T?et?eniaa kohtaan.
Oostlander (PPE-DE).
T?et?eniasta kantautuvat uutiset ovat meistä kaikista vieläkin erittäin pöyristyttäviä. Venäjän joukot rusentavat tavalliset ihmiset taistellessaan T?et?enian tasavallan kapinallisia joukkoja vastaan. Ihmiset asuvat harvinaisen kurjissa oloissa sekä T?et?eniassa että sen ulkopuolella. Pakenemaan päässeet pakotetaan palaamaan alueelle, jossa on mahdotonta elää. Sotilaiden rikoksista ei aina nosteta syytteitä. Päätöslauselmalla haluamme protestoida kaikkea tätä vastaan. Grozny on edelleen äärimmäisen turvaton kaupunki, mikä osoittaa, että niin kutsuttujen T?et?enian kapinallisten vastainen taistelu ei ole päättymään päinkään. Rakennuksia räjäytellään ja ihmiset, joiden kanssa Euroopan parlamentin valtuuskunnan piti käydä avointa keskustelua, makaavat kaikki sairaalassa. Niinpä venäläiset eivät voineet muuta kuin lykätä Euroopan parlamentin valtuuskunnan vierailua T?et?eniaan. Lykkäämisen virallinen syy on ehkä outo, mutta diplomaattisten kanavien kautta kuulimme lykkäämisen johtuneen siitä, ettei turvallisuutta voitu täysin taata, mikä vaikuttaa Venäjän valtiosta skandaalilta. Sitä se onkin.
Etyj:ä pidetään kaikkialle nenänsä tunkevana jokapaikanhöylänä, jonka mandaattia ei pitäisi jatkaa. Vastustamme myös tätä. Haluamme todella, että Etyj:n mandaatti jatkuu, sillä Etyj on ehdottoman välttämätön avuntarjoamisen ja poliittisten aloitteiden kannalta, kun myöhemmin tarkkaillaan mahdollista kansanäänestystä. Toinen jokapaikanhöylä, Médecins sans Frontières -järjestön hanketta T?et?enian naapurivaltiossa Dagestanissa johtanut Erkel on kaapattu. Tekijää emme tiedä. Lunnaita ei ole vaadittu. On siis täysin mahdollista, että viranomaiset ovat vanginneet miehen, kuten aiemminkin on tapahtunut. Olen kysynyt asiasta komissiolta ja neuvostolta. Useiden muiden ryhmien kollegat ovat ottaneet kysymyksen esille ja tukevat asiaa täysin. Haluamme, että komissio toimii saadakseen selville, mitä Erkelille tapahtui, ja katsoo, olisiko hänet mahdollista saada vapaaksi. Euroopan unionin on joka tapauksessa tehtävä kaikki mahdollinen poliittiselta kannalta sekä yhteisön kannalta, mikä vahvistetaan päätöslauselmassa. T?et?eenijohtajien "valkoinen lista", jota eräässä tarkistuksessa ehdotettiin, vaikuttaa meistä kuitenkin haitalliselta. Se on rajoittava. Ryhmämme on taipuvainen uskomaan, että Tanskan hallitus noudatti todella hyvää toimintamallia tässä kysymyksessä. He eivät tarvinneet "valkoista listaa".

Ludford (ELDR).
Arvoisa puhemies, t?et?eenien suhteen olemme vaarassa syyllistyä samaan rikokseen, mikä ilmeni eurooppalaisten toimettomuutena juutalaisten kansanmurhassa: välinpitämättömyyteen. Välinpitämättömyys tekee meistä rikoskumppaneita. T?et?eniassa on kuollut 80 000 ihmistä vuoden 1999 jälkeen. Satojatuhansia on joutunut pakolaisiksi. Arvostamme kyllä Venäjän yhteistyötä terrorismin torjunnassa, mutta se ei ole mikään syy sulkea silmiä molempien osapuolten julmuuksilta T?et?enian ihmisiä kohtaan. Eteenpäin päästään vain neuvottelemalla poliittisesta ratkaisusta, kansanäänestyksestä ja vaaleista. Etyj:lle on annettava lupa jäädä avustamaan prosessissa, aivan kuten venäläiset ovat Kosovossa.
Venäjä yrittää saada T?et?enian presidentin lähettilään, Ahmed Zakajevin luovutettavaksi. Tanskan hallitus kieltäytyi, sillä todisteita hänen osallistumisestaan rikolliseen toimintaan ei esitetty. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus käsittelee nyt vastaavaa pyyntöä. Sen olisi kerrottava Venäjälle, että oikeuden päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen mukaisesti tunnustamme unionissa Tanskan päätöksen ja kieltäydymme luovuttamasta Zakajevia Venäjälle. Muutoin ei olisi mitään mieltä pitää voimassa periaatetta kansallisten päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta Euroopan unionissa.

Staes (Verts/ALE).
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat. Uskoakseni keskustelemme nyt kolmatta tai neljättä kertaa T?et?eniasta vuoden sisällä, mikä osoittaa, miten päättäväisesti parlamentti haluaa ilmaista kantansa tästä sodasta. Tietojen mukaan venäläiset ystävämme eivät ole erityisen otettuja tällaisista keskusteluista eivätkä päätöslauselmistamme. Minulle on aina opetettu, että ystäville on aina kerrottava totuus, ettei mitään saa salata. Jos ystävät eivät puhu asioista toisilleen, se on väärin. Haluaisin lähettää tämän viestin venäläisille ystävillemme.
T?et?enian tilanne on paha, se meidän on tunnustettava. Tiedämme kaikki, että myös Venäjällä on oltava rohkeutta tunnustaa, että tilanne on paha. Monet kollegani ovat jo tuoneet tämän esiin. Ihmisiä katoaa, heitä kidutetaan ja avustustyöntekijöitä kaapataan. Meneillään on todellinen sissisota. Venäläiset käyvät likaista sotaa, mutta niin käyvät t?et?eenikapinallisetkin. Ingu?ian pakolaisleirien tilanne on kauhistuttava. Venäjä yrittää nyt silti pakottaa nämä ihmiset palaamaan T?et?eniaan. Tiedämme kaikki, ettei palaaminen ole viisasta talvikuukausien aikana, eikä se itse asiassa ole mahdollistakaan. Etyj halutaan pois T?et?eniasta. Venäjä ei selvästikään halua sinne tunkeilevia jokapaikanhöyliä. Samoin Venäjä estää nyt meidän valtuuskuntaamme matkustamasta. Se käyttää mielestäni näennäisesti pätevältä vaikuttavaa perustetta puhemiehelle osoitetussa kirjeessä. On totta, ettei Venäjä hallitse T?et?enian tilannetta tällä hetkellä eikä pysty takaamaan turvallisuuttamme.
Tiedämme kaikki, että venäläiset kollegamme ovat hyvin tyytymättömiä antamiimme päätöslauselmiin. Tämä päätöslauselma on kuitenkin hyvin tasapuolinen. Päätöslauselma osoittaa, että Euroopan parlamentti haluaa ratkaisun syntyvän ja että se haluaa todella auttaa asiassa. Kehotankin siksi venäläisiä kollegojamme jatkamaan vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa, jotta välillemme syntyy vilpitön ja asiallinen yhteys ja jotta varmistetaan, että osapuolet saadaan lopulta tuotua yhteen poliittisen ratkaisun löytämiseksi.

Markov (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, saanen tämänpäiväisen keskustelun alkajaisiksi ilmaista myötätuntoni Groznyn terrorihyökkäyksen uhrien sukulaisille. Terrorismista huokuu mitä syvin halveksunta ihmiselämää kohtaan, eikä teoille löydy koskaan perusteita. Syylliset on saatava oikeuden eteen.
Vetoan kuitenkin kärsimään joutuneisiin sekä Venäjän hallitukseen, etteivät he vastaisi samalla mitalla, vaan pyrkisivät rauhanomaiseen ratkaisuun. Siviilihallintoon kohdistunut hyökkäys osoittaa selvästi, ettei terroristeja kiinnosta konfliktin päättäminen. Heidän tavoitteenaan on päinvastoin pysyvä epävakaisuus alueella.
Olen tyytyväinen suunnitelmaan kansanäänestyksen järjestämisestä T?et?eniassa maaliskuussa, mikä herättää toiveita demokratiasta ja itsehallinnosta. Ingu?ian pakolaisten rohkaiseminen palaamaan kotiin T?et?eniaan on oikea lähestymistapa, mutta on erittäin väärin käyttää pakkokeinoja. Ensin on luotava riittävät olosuhteet, jotta pakolaiset voivat palata. Ihmisten on tunnettava olonsa turvalliseksi, ja he tarvitsevat asunnon, sähköä ja ruokaa. Koulut on avattava ja terveydenhuolto varmistettava. Euroopan unioni on halukas toimimaan asiassa ja tarjoamaan humanitaarista apua.
Venäjän hallituksen päätöstä olla jatkamatta Etyj:n mandaattia on siis entistäkin mahdottomampi ymmärtää. Mitä poliittista vastustusta herättävät ihmisoikeuksien kunnioittamisen valvominen, pakolaisten avustaminen ja konfliktin ratkaisun tukeminen? Mielestäni eivät mitään, ellei toimia pidetä pikemminkin valtion sisäisiin asioihin puuttumisena kuin tarjouksena auttaa erittäin vaikeassa tilanteessa. Ehkäpä Venäjän hallitus katsoo, että avun hyväksyminen olisi heikkouden merkki, mihin Venäjällä ei ole varaa poliittisista syistä. Tämä lienee mielestäni täydellinen väärinkäsitys, joka voidaan kuitenkin korjata.
Euroopan parlamentin T?et?eniaan matkustavan tilapäisen valiokunnan jäsenenä olen pettynyt siihen, että duuman vahvistama valiokunnan vierailu peruttiin. Olen pettynyt, koska halusimme tietenkin hankkia oman näkemyksen tilanteesta paikan päällä - mikä nähtiin mahdollisuutena lisätä keskinäistä ymmärrystä - ja ennen kaikkea siksi, koska esiin nousee poliittinen peruskysymys, johon on vastattu kielteisesti. Meille kerrottiin, että vierailun lykkäämisen syynä on Ahmed Zakajevin vapauttaminen vankeudesta Euroopan maassa ja parlamentin hyväksymä päätöslauselma asiasta.
Hyväksyn sen, että duumalla on erilainen poliittinen kanta kuin meillä. Minulla on kuitenkin perustavanlaatuinen kysymys: miten voidaan toivoa rauhanomaista ratkaisua erittäin monimutkaisiin kysymyksiin T?et?eniassa neuvottelemalla todellisten vastustajien kanssa, jos on mahdotonta hyväksyä, että ystävällismielisellä toimielimellä voi olla erilainen poliittinen kanta?
Jäsen Ludford, meidän on ehdottomasti varottava vertaamasta kansallissosialismia ja Saksan kansallissosialistien juutalaisvainoja muihin tilanteisiin. Vertaamalla vähätellään noita hirvittäviä valtiojohtoisia ihmisoikeusrikkomuksia, jotka ovat ainutlaatuisia historiassa. Älkää enää tehkö moista vertausta.

Posselt (PPE-DE).
Arvoisa puhemies, T?et?eniassa yritetään kolmatta kertaa toteuttaa järjestelmällistä kansanmurhaa. Toteuttajana on siirtomaavalta Venäjä, jonka tarkoituksena on turvata strategiset edut ja voimavarat. Kansanmurha on verhoiltu terrorismin torjunnaksi, ja vaikka terrorismia esiintyy alueella, verhoilu on vain kyynistä todellisuuden vääristelyä. Onkin tärkeää, että sota-alueelle olisi esteetön pääsy, jotta tosiasiat saadaan esitettyä.
Nykytilanteessa Venäjä tekee kaikkensa varmistaakseen, että sota liukuu näkyvistä hiljaisuuden muurin suojiin. Ensinnäkin komissio on ollut tähän asti haluton vierailemaan alueella. Olemme keskustelleet asiasta moneen kertaan komission jäsenen Nielsonin kanssa, ja olemme kiirehtineet häntä vierailemaan alueella. Ehkäpä vaikutusvaltaa on jo hieman käytetty kulissien takana. Toiseksi Euroopan parlamentti ilmoitti haluavansa vierailla alueella. Parlamentin valtuuskuntaa estettiin matkustamasta kriisialueelle lukuisista iänikuisista syistä. Tämä oli valitettavaa, ja se näkyy vienosävyisenä arvosteluna, joka on sisällytetty päätöslauselmaan. Ennen kaikkea se oli kuitenkin skandaali! Euroopan unionin ja Venäjän oletetaan olevan kumppaneita, mikä tarkoittaa, että kuten kumppanillamme Venäjällä on oikeus ja mahdollisuus matkustaa kaikkialle unioniin hankkiakseen ensikäden tietoa, meillä on oletettavasti sama vapaa ja esteetön pääsy Venäjän valta-alueelle milloin tahansa kaikkien, muiden muassa Venäjän Etyj:ssä ja Euroopan neuvostossa allekirjoittamien kansainvälisten sopimuksen mukaisesti.
Kolmas yritys rakentaa hiljaisuuden muuri T?et?enian ympärille oli Etyj:n mandaatin lakkauttaminen. Paikalta häädetään kansainvälinen järjestö, joka on tehnyt suuren työn aikaisempien T?et?enian sotien päättämiseksi neuvoteltuun sovintoon. Etyj:n valvonnan alla valittiin presidentti Maskhadov, joka on ainoa tähän mennessä demokraattisesti valittu edustaja. Häntä ei siis voi sulkea vuoropuhelun ulkopuolelle. Myös kunnioitetun Saksan entisen ministerin Norbert Blümin johtama Saksan valtuuskunta poistettiin maasta.
Arvoisa puhemies, mielestäni tämä on ehdottomasti pöyristyttävää. Mielestäni meidän on käytettävä entistä selvempää kieltä: Venäjälle on tehtävä selväksi, ettei tämä voi jatkua. Haluamme nähdä valoa pimeydessä, haluamme lopettaa tämän sodan.
Sylla (GUE/NGL).
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat. Mielestäni T?et?enian nykyinen tilanne ei ole erittäin jännittynyt, kuten kompromissitekstissä todetaan. Mielestäni tilanne on tosiasiassa äärimmäisen jännittynyt. Yhtäältä on useita t?et?eenisukupolvia, jotka ovat nähneet tähän mennessä ainoastaan sotaa ja väkivaltaa ja joita ääriryhmät voivat johtaa hetkenä minä hyvänsä ajattelemattomiin terroritekoihin. Toisaalta käynnissä on todellinen siirtomaasota, jota johtaa Venäjän armeija ja johon sisältyy valtavan laajoja ja järjestelmällisiä etsintöjä, ihmisoikeusrikkomuksia, salamurhia ja ihmisryöstöjä. Kaiken huipuksi eversti Juri Budanov, jota syytettiin 18-vuotiaan t?et?eenitytön raiskauksesta ja murhasta, vapautettiin häpeällisesti syytöksistä 31. joulukuuta 2002. Näin ollen on melko pöyristyttävää, että avustustyöntekijää olisi edelleen pidettävä vangittuna.
Mielestäni kaksinaismoraalia olisi vältettävä. Jos otamme vastaan presidentti Putinin, meidän on tehtävä jotain terveysministerille, joka palasi Bakuun ja jonka viisumi otettiin pois, sekä Ahmed Zakajeville, jonka kanssa puhuin eilen puhelimessa ja joka on edelleen kotiarestissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Olisi tehtävä jotain myös ulkoministerille, jota pidätellään viisumitta Yhdysvalloissa. Myös näille henkilöille on myönnettävä viisumit, sillä rauhan solmimiseen tarvitaan molemmat osapuolet.

Sandbæk (EDD).
Arvoisa puhemies, valitettavasti olemme osittain vastuussa muualla maailmassa tapahtuneista julmuuksista ja kansanmurhista, sillä Euroopan unioni ei koskaan uskalla vakavissaan astua Venäjän, Kiinan, Iranin tai Israelin kaltaisten suurvaltojen varpaille. Pitäisi olla itsestään selvää, että Etyj:n mandaattia olisi jatkettava, että kansainvälisten edustajien olisi päästävä T?et?eniaan ja että T?et?eniassa vakaviin rikoksiin syyllistyneitä olisi rangaistava. Tanskalaisena haluaisin eritoten kehottaa kahden tarkistuksen hyväksymistä. Euroopan unioni ei räpäyttänyt silmäänsäkään, kun Venäjä asetti pakotteita Tanskalle sen jälkeen, kun Tanska oli perustellusti kieltäytynyt luovuttamasta Zakajevia terroristina, mikä oli ainoa sovelias ratkaisu. Tällaista tilannetta eivät saisi tulevaisuudessa aiheuttaa sen enempää t?et?eenipoliitikot kuin jäsenvaltiotkaan.

Dupuis (NI).
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat. Mielestäni teksti, jota valmistelemme äänestystä varten, on yksinkertaisesti täysin vastenmielinen ja halveksittava. Jäsen Oostlander ei ole tällä hetkellä läsnä, mutta kollegamme, jotka ovat kahden vuoden ajan jarrutelleet parlamentin pyyntöjä saada Milosevic syytteeseen, ovat samoja kollegoja, jotka nyt toteuttavat muka realistista politiikkaa Venäjän federaatiota ja presidentti Putinia kohtaan ja jotka jokaisen tilaisuuden tullen peittelevät T?et?enian tosiasiallista tilannetta, todellista kansanmurhaa.
Ilmoitamme olevamme tyytymättömiä Budanovin vapauttamiseen. Mielestäni meidän pitäisi olla vähintäänkin äärimmäisen järkyttyneitä. Pahoittelemme sitä, ettemme voi matkustaa T?et?eniaan. Vierailua on nyt lykätty neljä kertaa, ja kaksi vuotta on kulunut siitä, kun Euroopan parlamentin valtuuskunnan piti matkustaa T?et?eniaan.
Teemme virheitä ja hukkaamme näkyvistä kaikki kiintopisteet. Unohdamme, että vuosina 1940-1945 maissamme oli vastarintaa, joka kohdistui miehittäjävallan symboleihin: Vichyä, Quislingiä ja kaikkia miehittäjävallan kanssa yhteistyötä tehneitä vastaan. Nyt vastarintaa on hyökkäys hallinnon Groznyn päämajaan, mikä on käsittämätön teko minun kaltaisestani väkivaltaa karttavasta henkilöstä. T?et?eenit haluavat sydämensä pohjasta tehdä yhteistyötä Venäjän kanssa, mutta kuitenkin syytämme heitä terrorihyökkäyksistä. Nämä eivät ole terrorihyökkäyksiä. Hyökkäys kohdistui FSB:n työntekijöihin, jotka olivat t?et?eenitaistelijoiden eli vastarinnan strateginen kohde. Olemme pudonneet kärryiltä täysin. Yhdistämme kaiken terrorismiin.
Tämä on erittäin vakavaa, ja on myös erittäin vakavaa puoltaa yhtäältä poliittista ratkaisua ja tukea toisaalta miehittäjävallan järjestämää kansanäänestystä; puoltaa poliittisia neuvotteluja ja kieltää samalla käytännössä T?et?enian parlamentin jäseniltä ja ministereiltä pääsy alueellemme tapaamaan omia poliitikkojamme Euroopan parlamentissa, Euroopan komissiossa ja Eurooppa-neuvostossa sillä tekosyyllä, että se olisi mahdotonta. Tiedämme kaikki vallan hyvin, että 14 artiklan 3 kohdan nojalla pystyimme laatimaan mustia listoja Jugoslavian ja Valko-Venäjän poliitikoista ja että voimme laatia "valkoisen listan" t?et?eenipoliitikoista. Jos haluamme politikoida, se on tehtävä poliitikkojen kanssa. Tältä kannalta katsottuna meistä alkaa todella vähitellen tulla osasyyllisiä kansanmurhaan. Parlamentin on aika herätä. Muutoin toistuvat samat sanoin kuvaamattomat toimet, joita tapahtui Bosniassa, Kroatiassa ja Kosovossa. Mielestäni niistä toimista on jo saatu maksaa tarpeeksi.

Solbes Mira
Arvoisa puhemies, T?et?enian konfliktista keskusteltiin yksityiskohtaisesti 11. syyskuuta edellisessä Euroopan unionin ja Venäjän federaation välisessä huippukokouksessa.
Valitettavasti rauhanponnistelujen jumiutuminen pakottaa meidät jälleen kerran kiinnittämään huomiota traagiseen tilanteeseen, joka tuhoaa T?et?eniaa. Olemme kaikki tietoisia siitä, että turvallisuuden kannalta tilanne on pahentunut viimeksi Brysselissä pidetyn huippukokouksen jälkeen. Haluaisin käyttää tilaisuuden hyväkseni ja vahvistaa, että unioni tuomitsee vankasti viimeaikaiset terrorihyökkäykset, joissa kuoli yli sata ihmistä ja loukkaantui vakavasti paljon useampia.
Euroopan unioni vastustaa terrorismia ponnekkaasti huolimatta siitä, kuka vastaa teoista ja mitkä ovat motiivit. Autopommit, mielivaltaiset murhat, ihmisryöstöt ja muut terroristien käyttämät menetelmät eivät ole missään tapauksessa perusteltuja, vaikuttivatpa ne miten oikeutetuilta hyvänsä.
Sama pätee luonnollisesti täysin T?et?eniaan, mutta niin pätee myös vakaumuksemme, jonka mukaan terrorismia ei voi torjua ihmisoikeuksien noudattamisen kustannuksella.
Sallikaa minun luoda ensin katsaus erityisesti ihmisoikeuksiin. Tunnustetussa asemassa olevat kansalaisjärjestöt raportoivat jatkuvasti Venäjän federaation turvallisuusjoukkojen tekemistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista T?et?eniassa. Murhat, kidutus, katoamiset ja muut perusihmisoikeuksien loukkaukset olisi siksi selvästi ja ponnekkaasti tuomittava Euroopan unionissa.
Yhtä vakavaa on viranomaisten selvä haluttomuus puuttua rikkomuksiin. Eversti Budanovia vastaan käydyn oikeudenkäynnin tulos ei ole myönteinen merkki vaan päinvastoin. Toinen kielteinen tapahtuma oli t?et?eenipakolaisten karkottaminen Aki Yurtin leiriltä juuri ennen joulua. Euroopan unioni totesi tapahtuneen rikkovan kansainvälistä humanitaarista periaatetta, jonka mukaan siirtymään joutuneet henkilöt voidaan palauttaa kotipaikkaansa ainoastaan heidän omasta vapaasta tahdostaan ilman painostusta, jota tilanteessa käytettiin.
Euroopan unioni toimi pikaisesti ja vaati, ettei sama saisi toistua muilla vastaavilla leireillä, sillä se aiheuttaisi vain kärsimystä siviiliväestölle. Ihmiset joutuvat siirtymään sodan ja terrorismin väkivallan tieltä, ja ennen kuin väkivalta loppuu, he eivät voi palata kotiin henkeään vaarantamatta. Ihmisiä varten olisi myös oltava olemassa tarvittava talouden infrastruktuuri, jota ei nykyisin ole, jotta he voisivat jatkaa elämäänsä. Haluan vakuuttaa teille, että Euroopan komissio seuraa tapahtumia tarkkaan ja ryhtyy tarvittaviin toimiin, jotta tilanne ei enää toistu.
Humanitaarisen avun toimisto suunnittelee itse asiassa tarkkailuvaltuuskunnan lähettämistä Ingu?iaan kuun lopussa. Euroopan komissio on tietoinen parlamentin enemmistön kannasta sekä parlamentin yrityksistä saavuttaa yhteiset tavoitteet, jotka mainitsin juuri. Niinpä komissio haluaa ja toivoo, että suhteista duumaan vastaavan parlamentin valtuuskunnan vierailu T?et?eniaan, jota jälleen kerran lykättiin, toteutuu pian. Sen avulla Euroopan unionin kanta T?et?enian tilanteeseen tulee taatusti kuulluksi.
Toinen hyvin tärkeä seikka on Euroopan unionin huomattava humanitaarinen apu. Euroopan unionin toistuvista huomautuksista huolimatta Venäjän viranomaiset lyövät jatkuvasti laimin tarvittavan yhteistyön, jotta apua jakavat kansalaisjärjestöt voisivat toimittaa avun perille turvallisissa olosuhteissa. Avustustyöntekijät kohtaavat edelleen lukemattomia hallinnollisia esteitä, jotka estävät heitä tekemästä työtään tehokkaasti. Vielä vakavampaa on, että byrokratian esteet vaarantavat avustustyöntekijöiden hengen ja turvallisuuden.
Tässä yhteydessä haluaisin tuoda esiin, että Arjan Erkel, Médecins sans Frontières -järjestön työntekijä, kaapattiin kuukausia sitten. Olemme vaatineet - ja toistamme vaatimuksen - että Venäjän viranomaisten on tehtävä kaikkensa varmistaakseen, että Erkel vapautetaan välittömästi.
Jos sallitte, haluaisin nyt puhua pääasiasta, käsiteltävänä olevasta kiireellisestä päätöslauselmasta.
Kuten tiedätte, Etyj:n T?et?enian avustusryhmän mandaatti päättyi 31. joulukuuta. Mandaatin sisällöstä ei päästy sovintoon tulevaksi vuodeksi, mikä tarkoittaa, että ryhmän on nyt pakko tehdä päätös T?et?eniasta lähtemisestä. Venäjän federaatio on toistaiseksi pysynyt kannassaan, jonka mukaan T?et?enian avustusryhmän mandaattia olisi kavennettava siten, että poliittinen toiminta jätetään mandaatin ulkopuolelle. Tämä on ristiriitaista, kun otetaan huomioon, että Etyj on luonteeltaan erittäin poliittinen Euroopan turvallisuusjärjestö. Komission mielestä ryhmän säilyttäminen on paitsi soveliasta, myös kaikkien edun mukaista erityisesti Venäjän kannalta. Sama pätee Euroopan neuvoston toimielinten työhön, jossa tulee eteen entistä enemmän ongelmia.
Näiden kansainvälisten järjestöjen toiminta näyttää vielä välttämättömämmältä nyt, kun Venäjän federaatiolla on vakaa aikomus ryhtyä toimiin T?et?enian poliittisen tilanteen vakauttamiseksi. Järjestöjen läsnäolo ja apu on ainoa keino toteuttaa vakauttaminen siten, että sillä on jonkinasteinen demokraattinen oikeutus.
Wienissä käydään parhaillaan tiiviitä neuvotteluja, joiden tavoitteena on varmistaa, että avustusryhmä pysyy T?et?eniassa. Asiasta keskustellaan tänään myös Ateenassa Euroopan unionin ja Venäjän poliittisten johtajien kesken. Toivottavasti saavutamme tavoitteen näiden diplomatian keinojen avulla.

Puhemies.
Kiitokset komission jäsenelle.
Yhteiskeskustelu on päättynyt.
Seuraavaksi toimitetaan äänestykset.

Puhemies.
Esityslistalla on seuraavana äänestys lopullisesta mietinnöstä.

Moreira da Silva (PPE-DE)
Esittelijä on tehnyt tärkeitä huomautuksia kalastusalan yhteiskunnallisista, taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä näkökohdista, jotka koskevat kalastusta kansainvälisillä vesillä. Mielestäni on kuitenkin ratkaisevaa, että sekä Euroopan komissio että Euroopan parlamentti pohtivat kalastuspolitiikkaa uudistettaessa kysymystä, miten voidaan toimia Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen konferenssissa sovitun toimintasuunnitelman mukaisesti, miten voidaan poistaa kaikki tuet laittomalta, kestämättömältä ja sääntelemättömältä kalastukselta ja miten palautetaan uhanalaiset kalakannat vuoteen 2015 mennessä.

Piscarreta (PPE-DE)
Keskustelun kohteena oleva mietintö ansaitsee täyden huomion, koska siinä esitetään käytännön ratkaisu kalastajia vaivaamaan ongelmaan. Sopimusten solmiminen kolmansien maiden kanssa tarjoaa unionin käyttöön lisää kalavaroja. Sopimusten kautta unioni varmistaa, että sen kalastajilla on työtä, ratkaisee kalatuotteiden tarjontaan liittyvän ongelman ja toteuttaa sosiaalis-taloudelliset tehtävänsä kehitysmaita kohtaan. Kannatan siksi mietinnössä esitettyä: tavoitteena on lisätä unionin osallistumista alueellisiin kalastusjärjestöihin, solmia kahdenvälisiä sopimuksia ja uusia nykyiset sopimukset. Kalastuspolitiikan ulkoisia toimia on toteutettava järjestelmällisellä ja kestävällä tavalla. Pyytäisin komissiota esittämään poliittisen strategian, jossa korostetaan YKP:n kansainvälistä ulottuvuutta, jota ei voi jättää huomiotta Euroopan unionin ulkopolitiikassa (YUTP) eikä kansainvälisessä kauppapolitiikassa.
Lopuksi haluan käyttää tilaisuuden hyväkseni ja ilmaista pahoitteluni kiistoista, jotka syntyivät äskettäin Algarvessa espanjalaisten kalastajien ja Portugalin meriviranomaisten kesken. Portugalin meripoliisi yhytti espanjalaiset alukset, jotka harjoittivat laitonta simpukanpyyntiä Portugalin vesillä. Takaa-ajosta seurasi fyysinen kärhämä, jossa yksi viranomainen loukkaantui, minkä vuoksi Portugalin laivaston korvetti joutui puuttumaan asiaan. Lisäisin vielä, että espanjalaiset lainrikkojat saatiin kiinni imumenetelmän käytöstä, joka on täysin kiellettyä Euroopan unionissa. Vaikka Portugali on varoittanut Espanjan viranomaisia, Portugalin hallitus ei ole saanut vastausta, mikä ei kuitenkaan haittaa maiden välisiä hyviä suhteita.

Queiró (UEN)
Yhteisön laivaston toiminnan tarkoituksena unionin ulkopuolisilla kalastusalueilla on huolehtia että yhteisön markkinoilla on riittävästi kalatuotteita, joista on pulaa. Lisäksi tavoitteena on ylläpitää toimintaa kalastuksesta riippuvaisilla seuduilla, jotka ovat perinteisesti olleet epäsuotuisia ja vailla taloudellisen toiminnan vaihtoehtoja.
Vaikka jäsen Miguélez Ramosin laatima mietintö on valiokunta-aloitteinen, siihen kiinnitetään toivottavasti asianmukaista huomiota komission esittelyssä, joka toivoaksemme järjestetään lähiviikkoina ja jossa käsitellään komissio tiedonantoa YKP:n kansainvälisestä ulottuvuudesta sen uudistuksessa.
Mietinnön osalta toivomme, että komission tiedonannossa tuetaan kolmansien maiden kalastusalueilla liikkuvan Euroopan unionin laivaston ongelmien ja tarpeiden kokonaisvaltaista käsittelyä. On keskityttävä kahteen kysymykseen: miten päästään johdonmukaisempaan osallistumiseen kansainvälisissä vesialueita hallinnoivissa järjestöissä unionin legitiimien etujen puolustamiseksi ja miten saadaan YKP:n kansainvälinen ulottuvuus keskeisemmälle sijalle unionin ulkopolitiikassa.
Ei ole juurikaan järkeä ryhtyä sellaisiin toimiin kuin rakennetukien poistamiseen tai alusten romuttamisen tukemiseen YKP:n uudistamisen yhteydessä, jos sitä ennen ei ole määritetty unionin kantaa yhteisön laivastoon. Täten puollamme mietintöä huolimatta toimista, jotka neuvosto on jo toteuttanut alalla.

Puhemies. -
Esityslista on nyt käyty kokonaan läpi.

Puhemies.
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
(Istunto päättyi klo 17.05.)

Ribeiro e Castro (UEN)
. (PT) Tiedämme kaikki, kuinka tärkeää on jäsenvaltioiden alusten toiminta unionin ulkopuolisilla kalastusalueilla. Se on ratkaisevaa, jotta markkinoille saadaan riittävästi kalatuotteita, joista on pulaa, ja jotta toimintaa ylläpidetään kalastuksesta riippuvaisilla unionin seuduilla, jotka ovat perinteisesti olleet epäsuotuisia ja vailla taloudellisen toiminnan vaihtoehtoja.
Olen äänestänyt mietinnön puolesta korostaakseni asian merkittävyyttä ja ilmaistakseni olevani samaa mieltä esittelijän tekemästä arviosta. Olen yhtä mieltä monista hänen ehdotuksistaan. Lainaan FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintaohjeiden johdantoa (FAO:n yleiskokouksen 28. istunto, 31. lokakuuta 1995) "Kalastus ja vesiviljely ovat tärkeitä ravinnontuotannon lähteitä, työllistäjiä ja vapaa-ajan harrastuksia, ne edistävät kaupankäyntiä ja tarjoavat taloudellista hyvinvointia kaikille maailman ihmisille, nykyisille ja tuleville sukupolville, joten niitä olisi harjoitettava vastuullisella tavalla." Haluaisin tuoda esille esittelijän varoituksen, että kaikkea laitonta kalastusta on torjuttava; kehotuksen, että Välimeren maiden suhteita on tiivistettävä, ja pyynnön, että yhteisyritysten perustamista kolmansien maiden kanssa olisi edistettävä.
Komission on vielä selvennettävä, miten se aikoo varmistaa, että yhteisen kalastuspolitiikan kansainvälinen ulottuvuus saadaan keskeisemmälle sijalle unionin ulkopolitiikassa. On myös ratkaisevan tärkeää säilyttää tehokas tuki kalastusalusten uusimiseksi.

