Situaţia din Georgia (dezbatere) 
Preşedinte
Următorul punct se referă la declaraţiile Consiliului şi ale Comisiei privind situaţia din Georgia.
Cecilia Malmström
Dle preşedinte, tratăm multe domenii diferite în această după-amiază şi din acest motiv este atât de minunat să mă aflu în locul rezervat Preşedinţiei Consiliului. Subiectul pe care-l vom discuta în continuare este Georgia. Aceasta este o problemă care ştiu că prezintă interes pentru Parlamentul European şi pentru care am personal sentimente foarte puternice. Chiar de la început, aş dori să clarific faptul că UE oferă tot sprijinul pentru stabilizarea şi normalizarea situaţiei din Georgiei şi pentru reformele democratice din această ţară.
Asistăm Georgia în mai multe moduri, foarte specifice: prin Misiunea de monitorizare a UE (EUMM), prin implicarea noastră activă şi rolul nostru esenţial în negocierile de la Geneva şi printr-un ajutor financiar crescut din partea UE, pentru a uşura situaţia umanitară şi pentru a sprijini redresarea economică a Georgiei.
Odată cu lansarea Parteneriatului estic, UE a întărit relaţiile cu Georgia, precum şi cu alte ţări. Oferim oportunitatea de a actualiza relaţiile cu ajutorul unui acord de asociere şi prin zone de liber schimb extinse. Obiectivul Georgiei este, bineînţeles, să obţină stabilitate şi prosperitate. Îi vom ajuta să le obţină. Totuşi, pentru a se înregistra un progres real, Georgia trebuie să se concentreze în continuare pe reforme democratice. Acordăm o importanţă deosebită problemelor legate de gestionarea socială corectă şi de drepturile omului. Apreciem faptul că Georgia este hotărâtă să continue reformele democratice şi că este foarte ferm hotărâtă cu privire la un al doilea val de reforme.
Devenind o democraţie consolidată, în care cetăţenii se bucură de libertăţi fundamentale şi de drepturile omului, Georgia va avea avantaje foarte mari. Acest lucru va fi benefic pentru ţară şi pentru cetăţenii săi, bineînţeles, dar va fi benefic şi prin crearea de oportunităţi mai bune pentru cei care trăiesc în regiunile separatiste. Mediu politic este tensionat. Negocierile dintre guvern şi opoziţie trebuie să continue spre un consens asupra elementelor centrale ale creării instituţiilor şi asupra problemelor legate de reformele constituţionale, reformele electorale, libertatea presei şi drepturile omului. Guvernul Georgiei trebuie să păstreze, de asemenea, contactul cu opoziţia şi cu societatea civilă.
UE este pregătită să ofere asistenţă în acest scop. Pe lângă cooperarea descrisă în planul de acţiune din cadrul politicii europene de vecinătate, acţiunea bilaterală a Parteneriatului estic oferă o oportunitate deosebită pentru a înregistra progrese în acest domeniu. De asemenea, analizăm directive de negociere pentru un acord de asociere cu Georgia, precum şi cu Armenia şi Azerbaidjan. Procesul de actualizare a relaţiilor noastre cu aceste ţări va fi condus de principiile de participare, diferenţiere şi condiţionare, precum şi de cel al responsabilităţii comune. Salutăm angajamentul Georgiei privind îmbunătăţirea relaţiilor cu UE pe baza perspectivei pe care o creează Parteneriatul estic.
Misiunea de monitorizare a UE este un factor foarte important pentru promovarea stabilităţii în circumstanţele actuale. Mandatul a fost prelungit până în septembrie 2010. Noi ne concentrăm pe măsurile de promovare a încrederii dintre părţi. Ca urmare a acordului de la Geneva privind prevenirea incidentelor şi mecanismele de răspuns, misiunea de monitorizare are un rol important în coordonarea mecanismelor între diferitele părţi. Mă refer aici la georgieni, ruşi şi autorităţile de facto din Osetia de Sud şi din Abhazia.
În ciuda unor dificultăţi, părţile au ajuns la un acord asupra unei serii de aspecte, inclusiv înfiinţarea unei "linii directe” care să se ocupe de problemele legate de securitate de la graniţele administrative ale Osetiei de Sud şi Abhaziei. Mecanismul de monitorizare a utilizat-o pentru a reduce tensiunile dintre părţi în urma incidentelor din Marea Neagră şi pentru a rezolva un incident de la graniţa administrativă a Osetiei de Sud, în care 21 de cetăţeni georgieni au fost arestaţi şi eliberaţi ulterior.
Misiunea de monitorizare va continua să conlucreze cu părţile implicate. Tranziţia de la prevenirea incidentelor la măsuri pentru promovarea încrederii va fi importantă pentru normalizarea situaţiei. Misiunea constă în monitorizarea aşezărilor umane nou construite, relocarea refugiaţilor interni din timpul războiului din luna august a anului trecut şi facilitarea contactului dintre refugiaţii interni şi autorităţile georgiene, ONG-uri şi organizaţiile internaţionale. În această privinţă, este clar că aproape toţi refugiaţii din interiorul ţării care au fost strămutaţi din cauza conflictelor anterioare trăiesc în continuare în condiţii care nu respectă standardele minime internaţionale, deşi situaţia s-a îmbunătăţit din 2008. Misiunea va continua să ofere asistenţă oriunde este posibil pentru a facilita contactul cu autorităţile.
Un eveniment foarte important pentru misiune a fost punerea în aplicare a două memorandumuri de înţelegere cu ministerul apărării şi cu ministerul de interne din Georgia. Totuşi, suntem vigilenţi cu privire la riscul ca autorităţile georgiene să înceteze aplicarea memorandumurilor de înţelegere, deoarece există o lipsă de încredere reciprocă între părţi.
După cum ştiţi, recent a fost publicat un raport de către Misiunea de Anchetă Internaţională Independentă referitor la conflictul din Georgia. Toate părţile implicate şi întreaga comunitate internaţională pot trage învăţăminte din acest raport. Totuşi, acesta trebuie privit în ansamblul său şi nu selectiv. UE a reiterat în mod constant sprijinul său neabătut pentru suveranitatea şi integritatea teritorială a Georgiei în interiorul graniţelor recunoscute la nivel internaţional. Suntem ferm convinşi că o prezenţă internaţională este necesară în Georgia şi vom acţiona pentru a o asigura. Regretăm că, în ciuda sprijinului din partea majorităţii statelor, nu a fost posibil să se ajungă la un acord în cazul OSCE.
Poziţia UE nu s-a schimbat cu privire la acordurile din 12 august şi 8 septembrie. Rusia trebuie să pună în aplicare aceste acorduri integral. În această privinţă, mai sunt unele probleme importante de rezolvat, de exemplu, controalele la frontieră şi accesul general al UE în teritoriile celor două provincii separatiste. Vom ridica aceste probleme în negocierile noastre cu Rusia.
De asemenea, trebuie să privim în viitor. În această privinţă, negocierile de la Geneva sunt extrem de importante, deşi acestea vor fi dificile. Acesta va fi singurul loc unde vor fi prezenţi reprezentanţii tuturor părţilor şi pentru noi este important să putem avea, cu adevărat, negocieri pragmatice privind evitarea recurgerii la violenţă şi aranjamentele vizând securitatea internaţională. Acesta este singura cale posibilă pentru progres şi aşteptăm cu nerăbdare consultarea care este programată pentru sfârşitul lunii ianuarie 2010. Aceasta ar trebui să fie în folosul tuturor celor care încearcă să obţină stabilitate şi dezvoltare pe termen lung pentru Georgia şi pentru întreaga regiune.
Benita Ferrero-Waldner
membră a Comisiei. - Dle preşedinte, dnă Preşedintă în exerciţiu a Consiliului, stimată viitoare colegă, stimaţi deputaţi, îmi face plăcere să fiu prezentă aici. Permiteţi-mi să spun, de asemenea, că sunt încântată de a avea din nou oportunitatea să vă expun punctele mele de vedere în legătură cu Georgia.
După cum ştiţi, în ultimii doi ani, Georgia trece printr-o perioadă foarte dificilă, atât pe plan extern, cât şi pe plan intern.
Războiul cu Rusia din luna august a anului trecut, care a fost menţionat mai devreme, a lăsat răni în toată regiunea şi Georgia se mai luptă încă cu probleme de bază precum nevoile de primă necesitate pentru peste 200 000 de persoane strămutate, unele dintre ele deja strămutate de la începutul anilor '90. Iar pe plan intern, conflictul de anul trecut a sporit tensiunile din Georgia. Alegerile contestate, de exemplu, au dus la luni de proteste de stradă.
Noi facem tot ce este posibil pentru a ajuta ţara să ia măsurile necesare în vederea rezolvării dificultăţilor. În primul rând, respectăm implementarea angajamentului nostru de asistenţă, de până la 500 de milioane de euro, în sprijinul redresării Georgiei. Punerea în aplicare a pachetului de asistenţă post-conflict se desfăşoară cu succes şi condiţiile de trai ale multor cetăţeni au fost deja îmbunătăţite.
Ne respectăm promisiunile şi asistenţa noastră foarte substanţială asigură asistenţă pentru relocarea persoanelor strămutate în interiorul ţării, dar şi pentru stabilizarea economică şi sprijin pentru infrastructura Georgiei. În următoarele zile, Comisia va elibera, de asemenea, prima tranşă de 46 de milioane de euro a asistenţei macrofinanciare sub formă de subvenţii către Georgia, ceea ce constituie o altă parte a acestui pachet cuprinzător.
Totuşi, pentru a reuşi să ajutăm Georgia să iasă din dificultăţile actuale, Georgia trebuie să realizeze, la rândul ei, mai multe, în special în trei domenii.
Mai întâi, Georgia ar trebui să promoveze în continuare reformele democratice. Democraţia, statul de drept, respectarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale reprezintă coloana vertebrală a relaţiilor noastre cu toţi partenerii estici, iar declaraţia preşedintelui georgian de la începutul acestui an, anunţând un "nou val de reforme democratice” şi declarând că răspunsul Georgiei la agresiunea Rusiei va fi mai multă democraţie, mai multă libertate şi mai mult progres, a fost foarte bine primită.
Alegerile locale din Tbilisi, din luna mai, vor fi un test pentru aceste angajamente şi alegerile locale vor fi foarte importate, deoarece primarul oraşului Tbilisi va fi, pentru prima dată, ales prin vot direct.
Aceasta reprezintă o oportunitate majoră pentru Georgia de a restabili încrederea cetăţenilor săi în procesul electoral, oportunitate care trebuie folosită, deoarece deficienţele sistemului electoral rămân o sursă potenţială semnificativă de instabilitate politică în Georgia.
Al doilea domeniu în care este necesar ca Georgia să obţină rezultate este în a da dovadă de "toleranţă strategică” în perioada imediat următoare conflictului. Aşa s-a exprimat însuşi preşedintele Saahashvili. După cum ştiţi, Uniunea Europeană a avut un rol important în încetarea ostilităţilor şi va continua să lucreze pentru o soluţie durabilă.
Nu ne vom retrage suportul, după cum s-a susţinut, pentru integritatea teritorială şi suveranitatea Georgiei. Şi vom face tot ce este posibil, prin intermediul misiunii noastre de monitorizare şi al rolului de mediator în cadrul negocierilor de la Geneva, pentru a acţiona în favoarea normalizării situaţiei.
În acelaşi timp, izolarea regiunilor separatiste nu va susţine eforturile de rezolvare a conflictului. Dimpotrivă, este necesară o politică inteligentă de angajament cu Abhazia şi cu Osetia de Sud.
Prin urmare, apreciem politica declarată a Georgiei de toleranţă strategică, care recunoaşte din ce în ce mai mult necesitatea de a menţine legături cu regiunile separatiste fără restricţii, în interesul cetăţenilor şi al revenirii la stabilitate în regiune.
Eforturile guvernului Georgiei de a elabora o strategie naţională pentru regiunile Abhazia şi Osetia de Sud merită sprijinul nostru, în special orice efort pentru colaborare mai strânsă în favoarea populaţiei.
Totuşi, suntem îngrijoraţi că legea privind teritoriile ocupate - dacă este pusă în aplicare în mod prea strict - poate creşte inutil fricţiunile cu entităţile şi astfel poate complica furnizarea de asistenţă. Există pericolul ca aceasta să împiedice relaţiile economice şi să determine ca paşii pentru normalizarea contactelor de zi cu zi să nu poată avea loc. În ciuda recomandărilor foarte bune din partea Comisiei de la Veneţia a Consiliului Europei, această lege nu a fost încă modificată de Georgia şi vom continua să solicităm insistent Georgiei să facă modificările sugerate.
Al treilea punct se referă la faptul că Georgia trebuie să se pregătească în mod activ pentru negocieri în vederea unui nou acord de asociere între Uniunea Europeană şi Georgia, în contextul Parteneriatului european şi estic. Depunem toate eforturile pentru a sprijini Georgia.
Pregătirile pentru instituirea unui nou cadru legal pentru relaţiile noastre bilaterale se desfăşoară cu succes. Am pregătit cu promptitudine directivele de negociere pentru un acord de asociere între Uniunea Europeană şi Georgia, care sunt discutate în prezent în Consiliu. Proiectul directivelor de negociere include înfiinţarea unei zone de liber schimb cuprinzătoare şi complexe.
Am prezentat deja Georgiei principalele recomandări pentru măsurile care trebuie luate înainte de a considera că ţara este pregătită să se angajeze în acest domeniu al negocierilor. Decizia Georgiei de a utiliza perioada premergătoare negocierilor pentru a accelera propriile pregătiri este judicioasă şi cred că este important ca aceasta să abordeze recomandările principale în mod foarte activ.
Între timp, negocierile asupra acordurilor dintre Uniunea Europeană şi Georgia de facilitare a eliberării vizelor şi de readmitere s-au încheiat în noiembrie şi acum aşteptăm aprobarea finală din partea ambelor părţi. Aceste acorduri sunt o etapă esenţială în cadrul parteneriatului nostru, demonstrând încă o dată beneficiile concrete pe care relaţia noastră mai apropiată le poate aduce poporului georgian. Creşterea mobilităţii va fi completată de creşterea securităţii. Am semnat recent o declaraţie comună privind un parteneriat de mobilitate între Uniunea Europeană şi Georgia care va fi încheiat acum.
În concluzie, ne menţinem cu fermitate angajamentul de a sprijini Georgia în această perioadă dificilă. Oferim noi oportunităţi care pot aduce beneficii reale ţării şi cetăţenilor săi, dar Georgia trebuie, de asemenea, să se ajute singură şi, dacă ia decizii corecte, vom fi prezenţi pentru a oferi sprijin în fiecare moment.
György Schöpflin
în numele grupului PPE. - Dle preşedinte, sunt foarte impresionat de imaginea foarte amănunţită pe care ne-au prezentat-o dna Preşedintă în exerciţiu şi dna comisar cu privire la starea actuală a relaţiilor. Relaţia Uniunii Europene cu Georgia ridică întrebări cu multe consecinţe despre intenţiile pe care le avem, despre ce este UE şi ce aspirăm să fim. S-ar putea ca această relaţie să fie un test al angajamentului nostru în favoarea valorilor solidarităţii, drepturilor omului şi democraţiei - valorile pe care le proclamăm.
Este destul de clar că Georgia - atât elitele, cât şi societatea - consideră că ţara aparţine Europei. În acelaşi timp, această ţară - trebuie să admitem - este într-o situaţie precară, având în vedere că Rusia, fosta putere colonială, nu a renunţat la aspiraţia de a revendica un fel de suzeranitate asupra Georgiei sau, de fapt, asupra restului Caucazului de Sud. Tocmai din această cauză există numeroase persoane în Rusia care nu iau în serios statutul de stat independent al Georgiei şi sunt de părere că realipirea Georgiei la Rusia este doar o chestiune de timp. Aceasta face ca marea majoritate a cetăţenilor georgieni să se considere în mod evident lipsiţi de apărare. Această insecuritate s-a intensificat în mod considerabil, ţinând cont de conflictul de anul trecut cu Rusia. Nicio ţară nu doreşte să fie deposedată de teritoriul său suveran, aşa cum a fost Georgia.
Toate acestea afectează UE - de aici şi semnificaţia Parteneriatului estic. Georgia consideră că are un viitor european, mai ales ca o garanţie a securităţii sale. Evident, există, de asemenea, coridorul energetic din Caucazul de Sud, care este un viitor colac de salvare pentru aprovizionarea cu energie a Europei. Acestea ar fi motive suficient de convingătoare pentru ca Uniunea Europeană să ia în serios aspiraţiile europene ale Georgiei, aşa cum facem în mod clar, dar există şi un argument final, şi anume, dacă Europa neglijează aceste aspiraţii, atunci credibilitatea noastră în lume va fi pusă la îndoială şi adversarii noştri vor fi încântaţi de această demonstraţie de slăbiciune a Europei.
Roberto Gualtieri
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, în opinia mea, situaţia dificilă din Georgia necesită o atenţie specială în combinarea apărării dreptului internaţional cu o abordare pragmatică şi un sentiment de responsabilitate.
Credem că UE a procedat corect reafirmându-şi sprijinul pentru integritatea teritorială şi suveranitatea Georgiei şi, în acelaşi timp, salutăm prudenţa de care a dat dovadă luând act de alegerile din Abhazia, lucru care credem că este conform cu o metodă bazată pe încurajarea permanentă a dialogului şi a dezbaterii politice şi pe sprijinul în favoarea proceselor democratice. Evoluţia internă a regiunii şi evoluţia contextului internaţional sprijină această decizie de a încuraja dialogul şi de a creşte în continuare responsabilitatea Europei în diversele domenii în care aceasta şi-a luat angajamente: iniţiativele Comisiei în sprijinul procesului democratic din Georgia şi în sprijinul refugiaţilor, eforturile de a menţine deschise negocierile de la Geneva şi activităţile misiunii de monitorizare a Uniunii Europene, aceasta din urmă cu atât mai valoroasă şi mai vitală cu cât este în prezent singura misiune internaţională în Georgia.
Salutăm activitatea desfăşurată de misiune şi contribuţia acesteia la stabilizarea regiunii, la funcţionarea prevenirii incidentelor şi a mecanismului de răspuns, precum şi la procesul anevoios de restabilire a încrederii între părţi. În acelaşi timp, suntem conştienţi că dezvoltarea procesului democratic, cu privire la care trebuie să fim generoşi şi exigenţi, precum şi acordul de asociere, ar putea fi cheia unei schimbări durabile în Georgia.
Ulrike Lunacek
în numele Grupului Verts/ALE. - (DE) Dle preşedinte, dnă Preşedintă în exerciţiu a Consiliului, dnă comisar, aş dori să discut două subiecte în particular. Primul este relaţia dintre ajutorul economic şi asistenţă, pe de o parte şi dezvoltarea democratică, pe de altă parte, iar al doilea priveşte câteva întrebări fundamentale abordate în raportul Tagliavini.
Dnă Ferrero-Waldner, aţi afirmat pe bună dreptate că asistenţa financiară şi economică pentru Georgia este necesară şi că Uniunea Europeană trebuie să o ofere în continuare. De asemenea, aţi numit trei condiţii pentru oferirea acestei asistenţe, care sunt reforma democratică, libertăţile de bază şi certitudinea juridică. Pentru mine este foarte importantă o întrebare. În trecut, Georgia şi guvernul său au achiziţionat, din păcate, cantităţi foarte mari de arme, în special la declanşarea conflictului de anul trecut. Cum intenţionaţi să vă asiguraţi că finanţarea europeană nu este utilizată în acest scop?
În al doilea rând, aş dori să menţionez un caz privind drepturile omului pe care l-au tratat, de asemenea, Consiliul Europei şi dl Hammerberg. Doi adolescenţi din Osetia de Sud sunt în continuare reţinuţi, deşi i s-a promis dlui Hammerberg că aceştia vor fi eliberaţi. Aţi luat vreo măsură în această privinţă? Credeţi că este posibil ca aceştia să fie eliberaţi în viitorul apropiat?
Un ultim aspect: raportul Tagliavini a descris în mod clar, pentru prima dată, modul în care a apărut conflictul, prin acumularea xenofobiei şi a incitării la ură. Ce vor face Comisia şi Consiliul în această privinţă, pentru a dezamorsa situaţia şi pentru a clarifica faptul că aceste aspecte precedă conflictul armat şi că este important să punem capăt acestora chiar înainte să apară?
Michał Tomasz Kamiński
Dle preşedinte, nu voi ascunde faptul că sunt dezamăgit de ambele declaraţii pe care le-am ascultat. Astăzi, în Parlamentul European, noi, reprezentanţii autorităţii Uniunii Europene, punem accentul, pe bună dreptate, pe rolul democraţiei. Îi ţinem prelegeri preşedintelui Saakashvili privind schimbările pe care trebuie să le introducă acesta în ţara sa. Aş dori să menţionez că acesta a introdus deja foarte multe schimbări, iar Georgia de astăzi şi Georgia de acum câţiva ani sunt ţări complet diferite. Totuşi, nu am uitat că în prezent, tancurile ruseşti se află într-o mare parte a teritoriului Georgiei. Stimaţi deputaţi, dacă aveţi impresia că tancurile ruseşti au adus cuiva democraţia, în orice moment al istoriei, vă înşelaţi profund. Tancurile ruseşti nu aduc democraţia, tancurile ruseşti aduc subjugare.
Discutăm, astăzi, despre situaţia din Georgia, dar în intervenţia reprezentantului Consiliului, am auzit cuvântul Rusia o singură dată, deşi bineînţeles, Rusia este cheia situaţiei din Georgia. Nu spun că în Georgia totul este ideal. Mai sunt cu siguranţă multe aspecte de îmbunătăţit. Totuşi, ruşii ne râd în faţă nerespectând acordul în cinci puncte negociat în numele Uniunii Europene de preşedintele Sarkozy. Trebuie să întreb: de ce mai sunt prezente unităţile armatei ruseşti în satul Pereva? A fost menţionat vreodată ruşilor acest aspect?
Dacă vorbim despre necesitatea democraţiei, a drepturilor omului, a toleranţei şi a libertăţii de expresie, subscriu la toate acestea. Totuşi, credem că Rusia promovează în prezent aceste valori în Georgia sau că agresiunea rusă împotriva Georgiei face parte din lupta pentru democraţie? Nu, acesta este un act de imperialism brutal. Uniunea Europeană trebuie să se opună acestui imperialism brutal. Doar atunci prietenii noştri georgieni vor avea încredere în cuvintele noastre, când le spunem că mai au încă multe de făcut - şi sunt de acord cu acest lucru - pentru ca ţara lor să îndeplinească în totalitate standardele noastre europene.
Totuşi, nu trebuie să blamăm Georgia când, pe de altă parte, avem Rusia, unde jurnaliştii incomozi sunt ucişi, unde instigarea la ură împotriva vecinilor şi minorităţilor este limbajul oficial al presei şi este limbajul principalilor politicieni ruşi. Trebuie să dezaprobăm aceste aspecte, deoarece astfel vom putea fi credibili în ceea ce spunem tuturor celorlalte ţări, inclusiv Georgiei, despre democraţie. Doresc să fac apel la Uniunea Europeană pentru a apăra integritatea teritorială a Georgiei în mod ferm şi hotărât, în numele valorilor pe care le împărtăşim cu toţii şi pentru a apăra libertatea şi democraţia din Georgia împotriva agresiunii ruseşti.
Andreas Mölzer
(DE) Dle preşedinte, dnă comisar, cred că politica externă a UE în această regiune nu este foarte coerentă. Caucazul este cunoscut ca o regiune de tranzit energetic, la fel ca şi Rusia, care este un partener strategic important şi de importanţă majoră pentru noi. Ţinând cont de situaţia delicată, UE şi-a permis să fie ademenită de preşedintele Saakashvili în criza georgiană, probabil sub influenţa abordării dependente de SUA a unora dintre statele membre. Lipsa de perspectivă politică în criza georgiană nu numai că va accentua divizarea internă din cadrul Uniunii, ci va tensiona foarte mult relaţiile cu Rusia. Nota de plată va veni sub forma disputei pentru gaz. Rămâne de văzut dacă noile persoane din fruntea UE îşi vor dovedi competenţa în acest caz.
Dacă Bruxellesul doreşte să susţină drepturile omului, atunci ar trebui să intervină în Georgia cu privire la posibila fraudă electorală, la condiţiile de lucru care sunt echivalente cu sclavia şi la restricţiile împotriva dreptului de a demonstra, care reprezintă o încălcare a Cartei Drepturilor Fundamentale.
Bruxelles-ul ar trebui să adopte o abordare echilibrată cu privire la problema georgiană ţinând cont, în egală măsură, de interesele legitime atât ale Georgiei, cât şi ale Rusiei.
Vytautas Landsbergis
Dle preşedinte, pe vremea când mai eram încă un copil, ţara mea a fost invadată de sovietici. La şcoala mea primară, a trebuit să învăţăm câteva cântece noi. Unul dintre ele era georgian la origini, despre o fată al cărei nume era Suliko. Ocupaţia a fost negativă din toate punctele de vedere; doar acel cântec a fost frumos.
Au trecut mulţi ani şi recent ne-am întâlnit din nou cu această fată, Suliko, de această dată ochii ei negri fiind înlăcrimaţi şi ea fiind plină de semne care arătau că a fost bătută. Aceasta a fost abuzată încă o dată acum un an - jefuită, bătută şi apoi violată. Noi, cei 27 de gentilomi europeni, ne uităm apoi miraţi la ea şi vorbim într-un mod ciudat: Cum s-a putut întâmpla aşa ceva? Cu ce a greşit ea? Comportamentul ei l-a supărat pe violator? Iată exact ce spune acesta: "Ea m-a provocat!” S-a opus aceasta cererilor lui? Ar fi imprudent: nimeni, în special hoţul şi violatorul, nu poate fi confruntat sau demonizat. Ea ar fi putut să fie mai flexibilă, întâmpinând asalturile cu delicateţe, dar a încercat să se apere două zile întregi - aceasta a fost cea mai mare greşeală a ei. Acum nimeni nu poate spune cine a fost agresorul: el spune că ea l-a atacat.
Aceasta este situaţia într-o judecătorie de provincie îndepărtată, de la marginea Europei, unde marele moşier nu poate fi condamnat în niciun caz - dar ea poate fi. Astfel, acum avem o problemă nouă cauzată de ea, deoarece afacerile noastre cu dl violator au fost uşor prejudiciate. Data viitoare, dl violator va primi pilula noastră specială, "Mistral”, pentru a-i creşte potenţa.
Doamnelor şi domnilor din Europa, nu ezitaţi astfel în apropierea următorului război.
Kinga Göncz
(HU) Aş dori să mulţumesc dnei comisar Ferrero-Waldner şi în special dnei Cecilia Malmström, care este acum printre noi în calitate de ministru, dar care va fi în curând şi comisar. În primul rând, aş dori să adresez mulţumirile mele sincere pentru raport, care conţine câteva informaţii foarte importante. Vă rog să-mi permiteţi să spun că de la ultimele două runde de extindere, vecinii estici ai Uniunii Europene s-au apropiat, de fapt, foarte mult de Uniune, ceea ce este o evoluţie valoroasă din numeroase puncte de vedere, nu doar din cauza proximităţii geografice, ci parţial şi din cauza unei politici externe bazate pe ideea sferelor de influenţă ale Rusiei, fără a mai menţiona importanţa crescută a securităţii energetice.
Din această perspectivă, programul Parteneriatului estic are o importanţă vitală, deoarece poate asigura şi distincţia, dar totuşi stabileşte în mod clar legături mai strânse cu aceste ţări. Georgia este ţara din regiunea Caucazului care este cea mai dedicată valorilor Uniunii Europene. Aş dori să menţionez şi să subliniez două aspecte, începând cu pregătirile pentru procesul de facilitare a eliberării vizelor. Această măsură nu este importantă doar din perspectiva relaţiilor umane, ci este importantă, de asemenea, deoarece ştim că cetăţenii Osetiei de Sud şi ai Abhaziei care deţin paşapoarte ruseşti se bucură deja de beneficiile acesteia, ceea ce a creat o astfel de tensiune încât agravează şi mai mult situaţia. Al doilea aspect pe care aş dori să-l subliniez este existenţa unor conflicte nerezolvate în patru dintre ţările care aparţin dimensiunii estice a politicii europene de vecinătate, fapt asupra căruia trebuie să ne îndreptăm toată atenţia.
În cele din urmă, aş dori să mulţumesc dnei comisar Ferrero-Waldner pentru toate eforturile pe care le-a depus pentru a aduce această regiune mai aproape de Uniunea Europeană.
Milan Cabrnoch
(CS) Parlamentul European monitorizează îndeaproape situaţia din Georgia şi acordă o atenţie deosebită acestei ţări. Preşedintele Parlamentului European, dl Jerzy Buzek, s-a întâlnit cu preşedintele Saakashvili la sfârşitul lunii octombrie, în timp ce la începutul lunii noiembrie, în cadrul unei reuniuni comune a Comisiei pentru afaceri externe, a Delegaţiei pentru cooperarea cu Rusia şi a Delegaţiei pentru cooperarea cu ţările din Caucazul de Sud, deputaţii Parlamentului European au discutat raportul Tagliavini privind situaţia din Georgia, iar în cadrul reuniunii extraordinare a acesteia din Strasbourg, de pe 26 noiembrie, membrii Delegaţiei pentru Caucazul de Sud au avut o întrunire cu Giorgi Baramidze, ministru în guvernul georgian.
Susţinem întotdeauna integritatea teritorială şi suveranitatea Georgiei. Susţinem o soluţie paşnică la situaţia din Georgia şi la conflictul dintre Georgia şi Rusia. Exercităm presiuni pentru ca observatorii de pace să aibă acces nu doar la zonele administrate de guvernul georgian, ci şi în zonele ocupate. În acelaşi timp, insistăm pentru posibilitatea de a oferi asistenţă umanitară şi în aceste teritorii ocupate. Suntem îngrijoraţi de soarta refugiaţilor, care au trebuit să-şi părăsească locuinţele cu forţa şi care nu se pot întoarce acasă şi apreciem eforturile depuse de guvernul georgian pentru asigurarea unor condiţii de trai demne pentru toţi refugiaţii. Solicităm insistent ambelor părţi implicate în conflict să respecte acordul de încetare a focului şi să-şi respecte angajamentele pe care le-au luat pentru o rezolvare pe cale paşnică.
Elena Băsescu
Stimaţi colegi, acum câţiva ani existau voci care îi criticau aspru pe cei care susţineau importanţa strategică a regiunii Mării Negre pentru Europa. Timpul a demonstrat, însă, că Europa este strâns legată de aceste ţări din zona Mării Negre.
În zona Mării Negre, Georgia are o importanţă strategică deosebită pentru securitatea energetică, deoarece rute de aprovizionare, precum gazoductul NABUCCO, conducta petrolieră Baku-Tbilisi, terminalul petrolier de la Supsa sunt strâns legate de stabilitatea acestei ţări. Conflictele din august 2008 din Georgia au demonstrat că orice conflict îngheţat poate reizbucni oricând, afectând grav stabilitatea şi securitatea întregii zone.
Este de datoria noastră să aducem Georgia în zona de stabilitate şi securitate euro-atlantică, chiar dacă influenţa Rusiei este încă foarte puternică. La fel de necesară este recunoaşterea dreptului refugiaţilor, al persoanelor strămutate şi al urmaşilor acestora de a se întoarce în Abhazia, indiferent de originea etnică.
Totodată, acordarea cetăţeniei de către Rusia, locuitorilor din Abhazia şi Oseţia îi devaforizează clar pe cetăţenii georgieni, deoarece nu există încă un acord de acordare a vizelor de către UE, deşi am auzit-o mai devreme pe reprezentanta Comisiei spunând că se întreprind demersuri în acest sens.
România s-a implicat în cadrul misiunii de monitorizare a UE în Georgia, atât la nivel operaţional, cât şi pe teren, dar şi în cadrul cartierului general de la Tbilisi. Ţara noastră îşi menţine totodată angajamentul de a face eforturi deosebite de apropiere a Georgiei de UE şi NATO. De asemenea, vom trimite un expert naţional care îşi va desfăşura activitatea la birourile NATO de la Tbilisi. Salutăm poziţia preşedinţiei UE. În niciun caz nu vom recunoaşte aşa-zise state create ilegal şi conflictual în regiunile separatiste, nici procese electorale organizate ilegal, precum cel desfăşurat în Abhazia, recent. Preşedintele republicii separatiste georgiene pro-ruse a câştigat scrutinul cu un procent de 59,4 % şi ţin să menţionez că niciunul din cei cinci candidaţi la preşedinţie nu a respins categoric ideea reunificării cu Georgia.
Maria Eleni Koppa
(EL) Dle preşedinte, Uniunea Europeană are responsabilitatea să aducă o contribuţie decisivă la stabilitate în imediata sa vecinătate, cu respectarea dreptului internaţional şi încrederea în principiile sale.
În special în cazul Georgiei, trebuie să ne menţinem poziţia privind respectarea integrităţii teritoriale şi a graniţelor ţării, recunoscute la nivel internaţional. În acelaşi timp, totuşi, trebuie să ţinem seama, de asemenea, de realitatea conflictelor nerezolvate. Uniunea Europeană trebuie să poată media şi să aibă o contribuţie constructivă faţă de ambele părţi, Georgia şi Rusia, astfel încât să poată fi găsită o soluţie.
În conjunctura actuală, trebuie să transmitem trei mesaje principale:
În primul rând, soluţiile unilaterale şi violente nu sunt acceptabile; în al doilea rând, că dezbaterile privind aderarea sau nu a Georgiei la NATO sunt inoportune şi că, din contră, ar trebui să se pună accentul pe continuarea şi pe încheierea cu succes a negocierilor de la Geneva şi, în al treilea rând, că misiunea observatorilor UE din Georgia este un factor de stabilitate şi de întărire a încrederii. Prin urmare ar trebuie recunoscută contribuţia sa pozitivă, acţiunile sale ar trebui intensificate şi aceasta ar trebui încurajată să-şi continue eforturile, în special în domeniul încălcării drepturilor omului şi a dreptului umanitar internaţional.
Marek Henryk Migalski
(PL) Dle preşedinte, din păcate, nici în intervenţia dnei Malmström, nici în cea a dnei Ferrero-Waldner nu am auzit nimic despre situaţia cu care ne confruntăm cu adevărat în Georgia. Mă refer la situaţia umanitară şi umană dramatică. Am avut impresia că nici noi şi nici cele două doamne nu suntem responsabili pentru lipsa de reacţie din partea Uniunii Europene.
Situaţia este cu adevărat dramatică. Acordul în şase puncte nu este pus în aplicare. Pe teritoriul Georgiei are loc purificare etnică. Limba georgiană este interzisă în multe locuri. În multe locuri nu se permite desfăşurarea activităţii misiunii noastre în Georgia şi noi suntem responsabili pentru aceasta. Dna Ferrero-Waldner a vorbit despre asistenţa macrofinanciară pe termen lung care este prevăzută pentru Georgia şi despre faptul că vom avea un acord de asociere cu Georgia. Toate acestea sunt foarte bune, dar întrebarea la care trebuie să răspundem cu toţii este: ce am făcut în legătură cu acest aspect? Sunt foarte dezamăgit, nu doar de ceea ce au spus astăzi aici persoanele responsabile cu această politică, ci şi de politica UE în sine.
Jacek Protasiewicz
(PL) Dnă comisar, dnă Malmström, spre deosebire de colegii mei deputaţi polonezi, nu voi fi atât de critic în evaluarea mea asupra activităţilor Uniunii Europene din acest domeniu, deoarece doresc să-mi exprim satisfacţia faţă de declaraţia Consiliului din 12 decembrie, care comentează fără echivoc asupra recentelor alegeri prezidenţiale din Abhazia. De asemenea, doresc să subliniez sprijinul pentru activităţile Uniunii Europene, deoarece UE recunoaşte fără echivoc independenţa ambelor regiuni la nivel internaţional. Ştiu ce spun din experienţa raporturilor cu Belarusul.
Totuşi, sunt de acord că Uniunea Europeană trebuie să fie hotărâtă în ce priveşte aplicarea planului în şase puncte de încetare a focului negociat de preşedintele Sarkozy. Spun acest lucru în special ţinând cont de declaraţiile îngrijorătoare ale Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe, dna Ashton, conform cărora aceasta va adopta linia unei diplomaţii paşnice. Sper ca diplomaţia paşnică să nu însemne permisiunea de a încălca acordurile încheiate în numele Rusiei cu reprezentanţii Uniunii Europene.
Alexander Mirsky
(LV) Mulţumesc, dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş dori să adresez o întrebare celor care apără poziţia dlui Saakashvili: aţi fost în Osetia de Sud? Aţi văzut ce a făcut armata Georgiei în Zhinvali? Eram acolo în timpul războiului şi am văzut cu ochii mei. Ceea ce a făcut autoritatea statului georgian este o crimă împotriva cetăţenilor din Osetia şi din Abhazia. În legătură cu ocupaţia, am discutat cu multe persoane din Osetia şi din Abhazia. Locuitorii Osetiei sau Abhaziei nu doresc să trăiască în aceeaşi ţară cu dl Saakashvili. Dacă mai este cineva care doreşte să rezolve această problemă internaţională cu ajutorul armelor, aşa cum a făcut dl Saakashvili, în Rusia există o zicală: "Zamučujutsja pilj glatatj”. Înseamnă că succesul nu va veni niciodată. Vă mulţumesc.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Dle preşedinte, dacă Uniunea nu sprijină Tbilisi pe plan politic şi economic, vom uşura planurile Rusiei de a-şi realiza politica neo-imperialistă faţă de Georgia şi acest lucru va destabiliza şi mai mult situaţia în Caucaz. Prin urmare, Uniunea trebuie să persevereze.
Atunci când reiterăm sprijinul nostru pentru integritate teritorială, suntem conştienţi oare că, de fapt, planul în şase puncte nu este respectat deloc? Pe de o parte, afirmăm că dorim o Georgie democratică, liberă şi cu teritoriul intact, în timp ce pe de altă parte, misiunii noastre de monitorizare nu i se permite accesul în zone aflate de-a lungul graniţelor cu republicile separatiste. Alt motiv de preocupare este fenomenul răpirilor, care a devenit o practică curentă a Rusiei în zonele ocupate. La începutul lunii noiembrie, mai mulţi adolescenţi au devenit victimele acestui fenomen. Cel mai tânăr abia dacă are 14 ani. Kremlinul încearcă, în mod evident, să îl discrediteze pe preşedintele Georgiei prin încercarea de a demonstra că acesta nu poate garanta securitatea cetăţenilor săi. Activităţile destabilizatoare ale Rusiei creează o ameninţare enormă la adresa securităţii locuitorilor din zonele de frontieră şi conduc la o escaladare a conflictului din regiune.
Dle preşedinte, trebuie să acţionăm mai ferm, deoarece o Georgie democratică şi intactă din punct de vedere teritorial înseamnă mai multă securitate pentru Uniunea Europeană şi pentru Europa.
Kristiina Ojuland
(ET) Dle preşedinte, dnă comisar, dnă ministru, doamnelor şi domnilor, cu ceva timp în urmă, când discutam despre Georgia, v-am amintit că, în pragul aniversării căderii zidului Berlinului, era momentul potrivit pentru a adresa întrebarea când vom marca ziua în care Osetia de Sud şi Abhazia vor fi din nou unite cu ţara mamă, Georgia. În prezent nu avem un răspuns la această întrebare, deşi în toate documentele noastre, fie în Parlamentul European fie în alte instituţii, subliniem importanţa integrităţii teritoriale a Georgiei din punctul de vedere al dreptului internaţional şi din acest motiv suntem prezenţi cu toţii aici.
Săptămâna trecută a avut loc la Bruxelles o discuţie foarte fructuoasă cu Carl Bildt, reprezentantul ţării care deţine Preşedinţia, care a spus că Georgia este testul decisiv pentru Uniunea Europeană, în special în legătură cu întrebarea dacă vom putea sau nu să apărăm într-o zi ideea restabilirii integrităţii teritoriale a Georgiei şi a respectării tuturor drepturilor omului şi drepturilor refugiaţilor astfel cum sunt prevăzute în dreptul internaţional. Sunt de acord cu toţi colegii mei care s-au referit aici la o situaţie proastă în ceea ce priveşte drepturile omului - aceasta nu poate fi acceptată.
În cele din urmă, dar nu mai puţin important, totuşi, aş dori să fac o solicitare. Săptămâna trecută, am participat la o întrunire cu viceprim-ministrul georgian, Giorgi Baramidze, a cărui mare rugăminte a fost: vă rog mult de tot, Uniune Europeană, faceţi ceva în ce priveşte diplomaţia preventivă pentru a preveni posibila escaladare a oricăror noi conflicte.
Tunne Kelam
Dle preşedinte, nu pot decât să fiu de acord cu declaraţia conform căreia cel mai bun răspuns al Georgiei la agresiunea Rusiei trebuie îl constituie un număr mai mare de reforme democratice.
În acelaşi timp, UE are propria responsabilitate deoarece, după cum s-a afirmat pe bună dreptate, relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Georgia vor deveni un precedent pentru succesul Parteneriatului estic şi al rolului Uniunii Europene în regiune.
Ţinând cont de importanţa Georgiei, mă întreb dacă aceasta a fost discutată în timpul recentului Summit Uniunea Europeană - Rusia, deoarece Rusia nu pune în aplicare acordul în şase puncte şi misiunea UE este în situaţia jenantă de a nu i se permite accesul în teritoriile separatiste. UE ar trebuie să aibă o poziţie mai fermă în acest caz.
Dnă comisar, aţi menţionat un ajutor de 46 de milioane de euro. Aş dori doar să vă întreb dacă ajutorul respectiv va ajunge în Georgia anul acesta. Care va fi calendarul?
Paweł Robert Kowal
(PL) Cred că, în lumina discuţiei noastre, ar trebui să revenim la ceea ce a spus dna Malmström la început - Georgia are nevoie de o deschidere nouă şi extinsă din partea Uniunii Europene. Aceasta ar trebui să cuprindă asistenţă macrofinanciară împreună cu începerea rapidă şi imediată a negocierilor, în măsura în care este posibil, asupra acordului de asociere. Aceasta ar trebui să cuprindă, de asemenea, începerea negocierilor - acesta este cel de-al treilea aspect pe care vreau să-l subliniez - asupra facilitării eliberării vizelor şi, în final, ar trebui să permitem Georgiei să-şi garanteze securitatea deschizându-i drumul pentru aderarea la NATO.
Totuşi, cred că astăzi nici măcar acesta nu este motivul pentru care doresc să intervin în această parte a discuţiei. Aş dori să adresez o întrebare retorică dnei Ferrero-Waldner: nu vă întrebaţi de ce aproape toţi vorbitorii au atras atenţia asupra subiectului planului Sarkozy? Vă rog să răspundeţi la această întrebare. Vă rog să ne spuneţi de ce, nici în intervenţia iniţială şi nici în declaraţiile dumneavoastră ulterioare, nici în declaraţiile dnei Ashton, nimeni nu a auzit niciun un răspuns sub forma unei simple evaluări pentru a determina dacă planul Sarkozy a fost pus în aplicare sau nu? Este normal ca cele mai importante instituţii ale Uniunii Europene să nu fie demne de o declaraţie clară din partea dumneavoastră asupra acestui subiect?
Mairead McGuinness
Dle preşedinte, ieri în Irlanda, o conferinţă a tratat subiectul asistenţei şi al Europei de Est. Una dintre ţările despre care am discutat a fost Georgia şi a fost foarte îmbucurător să aud cât de mare este progresul înregistrat în cazul unui anumit grup de persoane fără voce - copii cu deficienţe, atât intelectuale, cât şi fizice, precum şi tineri - dar şi foarte deprimant să aflăm că cei implicaţi cred că acţiunile lor au regresat cu 10 ani, din cauza conflictului.
Aş dori să solicit, deoarece am fost implicată ieri, să vă amintiţi de cei mai vulnerabili atunci când încheiem acorduri comerciale şi purtăm discuţii. Aceasta a fost o dezbatere foarte importantă, dar situaţia umanitară teribilă a fost descrisă de alţi colegi şi există un grup de persoane care este mereu uitat; am vrut doar ca vocea lor să se facă auzită astăzi, aici.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, trebuie să ţinem cont de faptul că Georgia este o ţară mică, deşi este situată într-o poziţie extrem de strategică în Caucazul de Sud, fapt care cauzează o situaţie de conflict cu puternica sa vecină de la nord, Rusia. Prin urmare sunt recunoscătoare dnei comisar pentru declaraţia sa, conform căreia ajutorul pe care Georgia l-a aşteptat atât de mult va fi lansat mâine.
Să ne amintim că atunci când Georgia s-a înscris pe drumul reformei democratice şi a decis să fie mai strâns legată de Europa de Vest decât de Rusia, aşa cum a fost timp de decenii şi poate chiar de secole, aceasta a pierdut un partener economic care cumpăra 80 % din producţia ei. Nu am făcut nimic pentru a umple golul şi a cumpăra bunuri fabricate în Georgia, pentru a ne asigura că ţara poate funcţiona. În legătură cu aceasta, sunt complet de acord cu declaraţia, precum şi cu anunţul privind un plan macrofinanciar pentru Georgia.
Încă un lucru: Dnă comisar, nu trebuie să considerăm că, în sfera politică, Georgia este un partener complet îndepărtat, deoarece Georgia se află într-o situaţie geopolitică incredibil de complicată. În legătură cu aceasta, nu-mi imaginez că, în timpul negocierilor pe care Uniunea Europeană le poartă cu Rusia, nu se menţionează nimic despre situaţia din Georgia. Nu doresc să menţionez din nou planul în şase puncte al preşedintelui Sarkozy, deoarece toţi au făcut acest lucru, dar trebuie să ne amintim că contactele noastre cu un partener atât de puternic precum este Rusia, care, desigur, sunt extrem de importante pentru noi, trebuie să se refere şi la partenerii noştri mai mici, care ne sunt apropiaţi şi la care ţinem.
Seán Kelly
Dle preşedinte, politica este doar un loc de muncă atunci când este egocentrică. Aceasta devine o vocaţie atunci când îi ajută pe alţii - când Goliat vine în ajutorul lui David. În acest caz, Uniunea Europeană este Goliat care vine în ajutorul Georgiei, David, şi salut acest lucru. Lângă aceasta se află, totuşi, alt Goliat sub forma Rusiei, cu o agendă diferită de cea a Georgiei. Este important ca Uniunea Europeană să-şi demonstreze forţa rezistând la acest amestec nejustificat.
Săptămâna trecută am participat la Congresul PPE de la Bonn şi acolo a luat cuvântul preşedintele Georgiei. Acesta a subliniat eforturile pe care le face ţara sa în combaterea corupţiei, agenda acesteia pentru reformă în vederea asigurării creşterii economice şi, de asemenea, dorinţa acesteia de a avea un acord de liber schimb. Întrebarea mea este următoarea: când crede Comisia că va fi încheiat acest acord de liber schimb, având în vedere că sunt întrunite condiţiile pentru acesta?
Lena Kolarska-Bobińska
Dle preşedinte, discutăm aspiraţiile Ucrainei, ale Moldovei şi ale Georgiei. Este vorba despre aspiraţii similare, de apropiere faţă de Uniunea Europeană.
Se pare că aceasta este o problemă pentru noi. Mă întreb ce se va întâmpla peste 10 ani, când aceste aspiraţii se vor transforma în dezamăgire şi nu vor mai exista aspiraţii de aderare la Uniunea Europeană, şi niciun fel de aşteptări. Aceasta va fi o situaţie mult mai dificilă pentru noi. Georgia este ţara cu cel mai mare sprijin din partea societăţii în ceea ce priveşte aderarea la Uniunea Europeană şi cu cel mai mare sprijin pentru NATO, dintre toate ţările Parteneriatului estic. Aceasta a realizat, de asemenea, cel mai mare progres al reformelor economiei de piaţă.
Dacă nu acţionăm mai rapid, vom avea aceeaşi situaţie ca şi în cazul Turciei, unde societatea se distanţează de aspiraţiile sale europene. Aceasta va fi o situaţie foarte periculoasă în ciuda - şi poate din cauza - altor mişcări politice din jurul acestor ţări. Vedem ce se întâmplă în Rusia şi în momentul în care aspiraţiile Georgiei de aderare la Uniunea Europeană vor fi ezitante, ne-am putea confrunta cu o situaţie care este destul de periculoasă pentru toate ţările Uniunii Europene.
Cecilia Malmström
Dle preşedinte, ştiu că acest subiect trezeşte foarte mult interes. Cei dintre dumneavoastră care au urmărit cu atenţie acest subiect ştiu, de asemenea, că Preşedinţia suedeză a dedicat mult timp Georgiei. Ministrul de externe suedez, Carl Bildt, a avut oportunitatea, joia trecută, să discute despre Georgia cu dumneavoastră, în cadrul Comisiei pentru afaceri externe.
UE va continua să ofere Georgiei asistenţă politică, tehnică şi financiară substanţială. Aceasta va implica, după toate probabilităţile, apeluri permanente privind respectarea suveranităţii şi integrităţii teritoriale a Georgiei şi continuarea misiunii de monitorizare a UE, precum şi a rolului nostru foarte important de mediator în negocierile de la Geneva. Negocierile de la Geneva sunt platforma relevantă. Aceste negocieri avansează anevoios, dar cu toate acestea avansează şi toate părţile sunt reprezentate.
De asemenea, vom oferi în continuare asistenţă financiară pentru perioada imediat următoare conflictului. După cum au atras atenţia mulţi dintre dumneavoastră, situaţia umanitară este în continuare foarte îngrijorătoare. Dna McGuinness are, bineînţeles, dreptate să afirme că în această situaţie suferă cei mai vulnerabili.
La reuniunea cu partenerii noştri ruşi de dialog, UE va continua să pună accentul pe necesitatea punerii în aplicare a acordului în şase puncte de încetare a focului şi a măsurilor ulterioare - retragerea forţelor în poziţiile deţinute la data de 7 august 2008. Vor fi menţionate în special Perevi, Akhalgori şi defileul Kodori, la fel cum aţi făcut mulţi dintre dumneavoastră.
Încheierea misiunii OSCE în Georgia şi a grupului de observatori ONU a însemnat eliminarea unor elemente esenţiale ale importantei structuri de securitate internaţionale. Acum, singura prezenţă internaţională rămasă este misiunea de monitorizare a UE. Aceasta contribuie în mod semnificativ la securitate şi la normalizare. De aceea este atât de important ca misiunea de monitorizare să aibă acces la regiunile separatiste. Acest lucru este important pentru securitatea şi stabilitatea Georgiei. Acesta este un aspect important pe care UE va pune în continuare accentul în relaţia cu toţi partenerii de dialog relevanţi.
UE va continua, bineînţeles, să sprijine integritatea teritorială a Georgiei, dar avem, de asemenea, un interes strategic pentru menţinerea contactului cu regiunile separatiste şi pentru menţinerea unei uşi deschise către restul lumii pentru populaţia acestor zone separatiste. Aceasta ne poate ajuta să punem treptat bazele unei soluţionări a conflictului prin implicarea continuă a UE, prin măsuri menite să promoveze încrederea de o parte şi de cealaltă a graniţelor administrative şi prin contactele stabilite între diferitele populaţii.
UE va continua să fie foarte activă în această privinţă. Comisia şi dna Ferrero-Waldner sunt foarte dedicate acestui lucru, ca şi Parlamentul European şi sunt foarte recunoscătoare pentru aceasta.
Benita Ferrero-Waldner
membră a Comisiei. - Dle preşedinte, în primul rând, vă mulţumesc pentru discuţia deschisă pe care am avut-o astăzi.
Am crezut că mulţi dintre dumneavoastră ştiu ceea ce facem pentru Georgia. Georgia a primit din partea noastră asistenţă politică, economică şi umanitară substanţială, dar este ca şi cum nu am fi făcut nimic. Acest lucru nu este deloc adevărat.
În primul rând, Uniunea Europeană şi dl Sarkozy au pus capăt războiului. În al doilea rând, aveţi dreptate, există un plan în şase puncte care, din păcate, nu a fost încă pus în aplicare în întregime, dar de fiecare dată când lucrăm cu Rusia, acesta este pe agenda noastră. Acest lucru este absolut clar.
Este adevărat, după cum a precizat Preşedinta Consiliului, că singura platformă unde am început cu adevărat să avansăm, chiar şi încet, este la Geneva, prin urmare negocierile de la Geneva trebuie să continue.
Avem nevoie, de asemenea, de deschidere şi de sprijin din ambele părţi, deoarece este vorba de un conflict dificil şi noi suntem, ca să spunem aşa, mediatori în acest conflict. Aceasta este chestiunea politică principală.
Trebuie să continuăm şi ştim foarte bine că Rusia este un partener foarte important de cealaltă parte. În acelaşi timp, avem o vecinătate comună şi, prin urmare, discutăm întotdeauna foarte clar despre aceste probleme cu Rusia. Este necesar, după cum am afirmat, ca atitudinea ambelor părţi să progreseze, ceea ce am spus şi în intervenţia mea, dacă vă amintiţi. Acesta este primul aspect.
Al doilea aspect priveşte frontul economic şi umanitar, unde colaborăm foarte strâns. Pachetul de 500 de milioane de euro a fost cel mai mare pachet pe care am reuşit să-l obţin. În cazul politicii de vecinătate nu sunt atât de multe fonduri pe care le-aş fi putut mobiliza, dar am făcut acest lucru deoarece am crezut că Georgia avea nevoie de acestea după război şi după toate distrugerile care au avut loc - în special pentru cei mai vulnerabili.
Am vizitat personal taberele de persoane strămutate în interiorul ţării şi am vizitat casele care au fost renovate prin programele noastre.
Pot să-i spun dnei Lunacek că eu însămi am semnat un acord cu georgienii prin care aceştia se angajează în mod absolut să nu utilizeze nici măcar un cent din banii Uniunii Europene. Ne controlăm întotdeauna fondurile, deci în mod normal ar trebui ca niciun cent din banii noştri să nu finanţeze reînarmarea părţii georgiene.
Nu pot, bineînţeles, să controlez acţiunile Georgiei privind alte aspecte, dar în privinţa fondurilor noastre pot fi foarte clară.
Sunt şi alte lucruri care au fost menţionate. De exemplu, cei doi adolescenţi care sunt deţinuţi în continuare în Osetia de Sud. Acestea sunt probleme pe care le menţionăm, bineînţeles, ruşilor. Discutăm despre ele, dar deocamdată, din păcate, nu avem nicio soluţie şi nici noi nu putem intra în Osetia de Sud.
Cât priveşte principiul, bineînţeles că am clarificat principiul. Există integritate teritorială şi suveranitate şi spunem acest lucru în mod clar în legătură cu Georgia. Absolut. Una este, totuşi, să vorbeşti despre principii şi alta este să pui în aplicare aceste principii imediat. Acest lucru, din păcate, este uneori foarte dificil.
Permiteţi-mi să vorbesc, de asemenea, despre raportul Tagliavini. Simplul fapt că acest raport a fost publicat este foarte important. Ştiţi că am sprijinit acest raport independent. O cunosc pe dna Tagliavini de foarte mult timp, de când eram preşedintă în exerciţiu a OSCE, în anul 2000, în calitate de ministru de externe al ţării mele. Ea a fost atunci reprezentanta mea specială pentru Caucaz. Este o femeie foarte curajoasă şi independentă şi trebuie să menţionez faptul că a realizat un raport excelent.
Acest lucru este util deoarece raportul a clarificat aspectele. Tragem învăţăminte din aceasta, dar putem ajuta în continuare Georgia doar prin mijloace diplomatice.
Toate acestea fiind spuse, pot să mai precizez doar că am muncit foarte mult, în primul rând la politica de vecinătate spre est şi acum la Parteneriatul estic.
Ieri am participat la o reuniune ministerială foarte importantă, organizată de Preşedinţia suedeză, cu cei şase miniştri de externe din cadrul Parteneriatului estic, inclusiv ministrul de externe al Georgiei.
În cadrul acesteia am discutat, de asemenea, toate posibilităţile, dar credeţi cu adevărat că putem oferi totul fiecărei ţări fără ca aceasta să-şi aducă contribuţia? Nu putem. Trebuie să le solicităm să-şi aducă contribuţia. Aceasta înseamnă că trebuie să-şi aducă contribuţia şi în ceea priveşte comerţul, deoarece un acord de liber schimb poate fi încheiat doar când există legislaţia potrivită. Nu le putem cere pur şi simplu să vină în Uniunea Europeană dacă Consiliul nu este în unanimitate de acord în această privinţă.
Există aspecte care trebuie privite din mai multe puncte de vedere, dar sprijinim Georgia mai mult decât oricine altcineva. Prin urmare sper ca această politică, după cum au afirmat unii, să fie sprijinită cu adevărat de dumneavoastră. Aceasta este o politică prin care încercăm să-i sprijinim cât de mult posibil, dar trebuie să vedem şi din partea Georgiei un comportament adecvat.
Preşedinte
Dezbaterea a fost închisă.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 19.55 şi reluată la ora 21.00)
