Kliimamuutuste konverentsi tulemused (Bali) (arutelu) 
President
Järgmiseks teemaks on nõukogu ja komisjoni aruanded Bali kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta.
Janez Podobnik
eesistuja. - (SL) Mul on au täna jälle siin teie hulgas olla ja nõukogu eesistujana esitada teile Bali kliimamuutuste konverentsi tulemuste hinnang. Olen väga rõõmus, et Euroopa Parlament aktiivselt osales kliimamuutuste küsimuses peetud arutelul. Euroopa Parlamendi tugev delegatsioon parlamendi asepresidendi hr Vidal-Quadrase juhtimisel, mis koosnes mitmest silmapaistvast parlamendi esindajast, oli samuti Bali konverentsil esindatud.
Ka tahaksin avaldada toetust kliimamuutuste esimesele vahearuandele, mis esitati eelmisel esmaspäeval teie kliimamuutuste komiteele. Daamid ja härrad, nagu te teate, möödusid konverentsi viimased päevad niiöelda ebakindluse väga pingelises õhkkonnas. Kui näis, et läbirääkimised ei ole edukad ja kokkuleppele ei jõuta, sekkus ka ÜRO peasekretär hr Ban Ki-moon ja tema sekkumine oli tähtis.
Asjaolu, et läbirääkimisi pikendati ühe päeva võrra ja et need kestsid läbi kahe viimase öö, annab tunnistust nende keerulisusest. Lõppkokkuleppena võeti vastu otsus pikaajalise koostöö kohta konventsiooni raamistikus, pealkirjaga Bali tegevuskava. Selle dokumendi alusel algavad läbirääkimised varakult kas märtsis või aprillis ja järgmise aasta lõpuks peaksid need jõudma täieliku globaalse kokkuleppe sõlmimiseni kliimamuutuste käsitlemiseks pärast 2012. aastat.
Lubage, et mainin ära mõned selle kokkuleppe olulised punktid: esiteks osa, milles käsitletakse rahvusvahelisi meetmeteid heitkoguste parandamiseks, s.o vähendamiseks. Kokkuleppes toonitatakse, et kõigi arenenud riikide pingutused heitkoguste vähendamiseks peavad olema üksteisega võrreldavad. See tähendab, et Ameerika Ühendriigid kaasatakse samuti heitkoguste vähendamisse. Siin peame rõhutama, et vastupidiselt Kyoto protokollile aastateks 2008-2012, ei kehtesta see kava mingeid kvantifitseeritud kohustusi.
Teine punkt seisneb selles, et arengumaad panustavad heitkoguste vähendamisse jätkusuutliku arengu raamistikus. See on punkt, kus arenenud riikide toetus tehnoloogia ja vajalike rahaliste vahendite näol on väga tähtis. Kliimamuutuste mõjude leevendamine hõlmab ka meetmeid ja positiivset innustamist, et ennetada metsade maharaiumist ja hävitamist arengumaades, mis annab suure panuse kasvuhoonegaaside globaalsetesse heitkogustesse.
Kolmas punkt koosneb parandatud kohanemismeetmetest, et kaasata rahvusvahelist koostööd. Neljas hõlmab parandatud meetmeid tehnoloogia arendamiseks ja siirdeks, mis aitavad majandusliku arengu soodustamisega kaasa kohanemisele ja leevendamisele. Kliimamuutuste tõhusamaks leevendamiseks ja nendega kohanemiseks on arengumaade jaoks vaja tagada lihtne juurdepääs keskkonnasõbralikele tehnoloogiatele. Viiendas otsuses käsitletakse parendatud rahastamist ja investeerimist kliimamuutuste leevendamisse. Selles nähakse ette arengumaade toetamine kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks võetavate siseriiklike meetmete rakendamisel.
Edasised läbirääkimised leiavad aset ad hoc töörühma juhtimisel, mis on äsja moodustatud pikaajalise koostöö jaoks konventsiooni raamistikus. Käesoleval aastal kohtuvad nad neli korda. Läbirääkimised tulevad intensiivsed ja nõuavad läbirääkijatelt suuri pingutusi. Praegused läbirääkimised 2012. aasta järgsete Kyoto protokollile alla kirjutanud arenenud riikide kohustuste osas jätkuvad. Need läbirääkimised peaks samuti lõppema järgmise aasta lõpuks. Need toimuvad paralleelselt Bali tegevuskava läbirääkimistega.
Meie arvates on Bali konverentsil vastu võetud seisukohad kohased. Need sisaldavad olulisi elemente, mille poole me siin Euroopa Liidus püüdleme. Üks suuremaid saavutusi on kõigi riikide, nii arenenud riikide kui arengumaade kaasamine heitgaaside ühisesse vähendamisse. Tunnustame kõikehõlmava kohandamise võrdsust. Loodame, et Bali tegevuskava elavdab ummikseisu arengumaadele kliimasõbralike tehnosiirde küsimuses.
Daamid ja härrad, konverents andis meile laia raamistiku edasisteks läbirääkimisteks. See kompromiss on teatud moel parim, mida on võimalik saavutada globaalse konsensuse hetkeseisu juures. Tulevikus peetavad läbirääkimised on väga nõudlikud nii tehniliselt kui poliitiliselt. Oleme seisukohal, et nende tulemus on positiivne, kui meil õnnestub säilitada eelmisel aastal valdavaks olnud arengusuund, mil kliimamuutuste küsimus tõusis poliitilises päevakorras järjest kõrgemale.
Tõhusale rahvusvahelisele kokkuleppele jõudmiseks vajame meelekindlust ja kannatlikkust ning ohtralt poliitilist tahet. Mõnikord lepitakse kõige vajalikemate meetmetega kõige viimasena.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Proua president, daamid ja härrad, lubage mul alustuseks tänada teid võimaluse eest kaasa rääkida nii Balil möödunud aasta lõpus peetud kliimamuutuste konverentsi tulemuste küsimuses kui selle osas, mis toimub pärast seda, kui on saavutatud läbirääkimiste alustamise kokkulepe.
Esiteks tahaksin väljendada imetlust Euroopa Parlamendi aktiivse rolli ja osutatud toetuse üle enne konverentsi ja selle ajal. Kontaktid ja kohtumised teie delegatsiooniga konverentsi käigus osutusid äärmiselt vajalikuks. Tahaksin eriti rõhutada Euroopa Parlamendi väga olulist rolli teabe andmisel teiste riikide ametnikele. Vajame kindlasti vastastikust toetust, et suhelda ja ulatuslikumalt levitada ELi seisukohta, mis on otsustavaks punktiks meie juhtrolli säilitamisel. See oli eriti kasulik Balil ja saab järgmise kahe aasta jooksul olema veelgi kasulikum.
Mis Bali konverentsi tulemustesse puutub, siis tahaksin alustuseks öelda, et konverents oli äärmiselt edukas, kuna läbirääkimiste algfaasis jõudsid kõik olulised riigid kokkuleppele kliimamuutuste osas 2012. aasta järgseks perioodiks. Kokkulepe viimistletakse 2009. aastal ja see hõlmab kõiki põhipunkte, mida EL otsustavalt taotlenud on.
Nii on meil olemas alus ja hädasti vajatud tõuge läbirääkimiste alustamiseks, et jõuda kokkuleppele kliimamuutuste küsimuses. Meie eesmärgiks on kokkulepe, mis viib globaalsete heitkoguste drastilise vähendamiseni esimeses etapis 2020. aastaks ja veelgi suurema vähendamiseni pärast seda. Oleme seega rahul üldtulemusega, mis on täielikult kooskõlas meie ühiste eesmärkidega Bali konverentsi osas.
Ameerika Ühendriikide osalemine Bali aruteludes on ilmne märk sellest, et USA kavatseb läbirääkimistes aktiivset rolli mängida. Sama oluline kui Bali otsus on aga see, et esimest korda rõhutatakse aktiivsete meetmete võtmise vajadust arengumaade poolt.
ELi juhtiv, et mitte öelda vahendav roll ning teatud arengumaade, nagu Brasiilia ja Lõuna-Aafrika läbinägelik ja konstruktiivne panus olid selle tulemuseni jõudmisel olulise tähtsusega. Nüüdsest on meie eesmärgiks saavutada kokkulepe uue kliimamuutuste raamistiku osas 2009. aasta osaliste konverentsil Kopenhaagenis. Muidugi on meie eesmärgiks ka oma ambitsioonide täitmine teaduslikele leidudele tuginedes.
Ärgu olgu siin kaksipidi mõistmist: tee Kopenhaagenisse saab olema pikk ja raske. Eelkõige peab EL jätkama juhtrolli mängimist, nagu see edukalt tegi Bali konverentsiks ettevalmistuste tegemisel; EL käis konverentsiks valmistumisel oma kaardid lauale, näitas meile, millise kursi peaksime valima, ning veenis teisi oma vaadetes enne põhikonverentsi algust. EL mõjutas märkimisväärselt konverentsi positiivset tulemust. Peame seda Kopenhaageni suunas vaatamisel meeles pidama.
Möödunud nädalal vastu võetud komisjoni ettepanekud kliima ja taastuvate ressursside meetmete paketi osas teevad nimelt seda; need tõestavad, et EL soovib kindlasti edu saavutada. Loodan teie toetusele ja meelekindlusele just alguse saanud menetluse osas, et meetmete pakett saaks kinnitatud enne praeguse parlamendi ametiaja lõppu ja aegsasti enne Kopenhaageni konverentsi. Järgmise kahe aasta jooksul peame jätkama poliitilise surve avaldamist antud küsimuses, kuna see osutus 2007. aastal äärmiselt kasulikuks. Kõiki võimalusi tuleb võimalikult hästi ära kasutada tagamaks, et probleemile pühendatud tähelepanu ei kao ei Euroopa ega, mis olulisem, rahvusvahelisel tasandil.
Kui me tahame jõuda kokkuleppele enne 2009. aasta lõppu, peame kindlasti tegema tihedamat ja strateegilisemat koostööd oma peamiste partneritega. See kehtib eriti meie arenenud maadest pärit partnerite kohta, kuna me peame kindlustama, et nad oleksid nõus tegema kindlameelsemaid edusamme heitkoguste drastilise vähendamise nimel. Teame, et selliste pingutusteta on väga raske veenda arengumaid edasisi samme astuma. Peame seega kasutama kõiki ligipääsetavaid rahvusvahelisi foorumeid, kaasa arvatud G8 tippkohtumisi, kohtumisi suurte majanduste vahel ning kahepoolseid dialooge, et tagada ja kindlustada nende nõustumine ja juhtida neid kindlameelselt selles suunas.
Me kõik teame, et mõnda meie partnerit saab olema raske veenda. USA on ikka veel üpris vastumeelselt meelestatud. Teisest küljest teame aga ka seda, et edusamme tehakse riiklikul tasandil, äriringkondades ja üldisemalt selles, kuidas avalik arvamus antud küsimust näeb. Nagu käimasolevatest USA presidendi eelvalimistest näha, on kliimamuutus juba keskseks teemaks poliitilistes aruteludes.
Kliima ja energia on Jaapani juhitud selle aasta G8 tippkohtumise päevakorras prioriteetsete punktide seas. Eeldatakse, et see ei aita mitte ainult välja kuulutada suurt ja tähendusrikast poliitikat, vaid aitab ka tagada väärtuslikke võimalusi, mida peab hästi ära kasutama industrialiseeritud riikidest pärit partneritega seisukohtade vahetamisel. Hetkel käib Jaapanis elav arutelu kliimamuutuste küsimuses. Kasutame võimalust, toome partnerid endale lähemale ja näitame, et eesmärk ei ole vastuolus majanduse arengu või konkurentsivõimega.
Lubage mul kommenteerida paralleelseid tegevussuundi. ÜRO jääb kindlasti peamiseks läbirääkimisfoorumiks 2012. aasta järgse kliimamuutuste kokkuleppe osas, mille suhtes tuleb saavutada lõppkokkulepe. Täpsemalt öeldes pidades meeles meile saadaolevaid piiratud ressursse ja vahendeid, aga samuti allesjäänud väga lühikest ajavahemikku, peame tagama, et kõiki neid rahvusvahelisi foorumeid ja tegevuskavu kasutataks strateegiliselt ÜRO kava toetamiseks ja täiendamiseks seda kuidagi õõnestamata. Me lihtsalt ei saa endale lubada püüdluste dubleerimist või ajaraiskamist, kui ÜRO tegevuskava on teatud ulatuses juba välja töötatud.
Samuti peame tegema tihedamat koostööd oma arengumaadest pärit partneritega, et hoolikalt kavandada nende osalust ja panustamist tulevasse kokkuleppesse. Nagu Balil näha, saab arenguküsimus olema läbirääkimiste keskmes: seepärast saab meie peamiseks väljakutseks olema vastastikuse usalduse suurendamine. Arengumaad, või vähemalt kõige arenenumad neist, on nõus tegutsema. Nad teevad seda ainult juhul, kui arenenud riigid täidavad oma kehtivad ja tulevased kohustused heitkoguste vähendamise osas. Arenenud riigid peavad hakkama ka võimaldama arengumaadele juurdepääsu kas tehnoloogiale või, üldisemalt, rahastamisele.
Seda silmas pidades peame tegema tihedat koostööd majanduslikult esilekerkivate riikidega, et leida parimad meetodite ja stiimulite kombinatsioonid tagamaks, et need majanduslikult esilekerkivad riigid annaksid suhteliselt auahne panuse, mis viib nende veelgi tõsisemate pingutusteni pärast 2020. aastat. Kahepoolne koostöö ja dialoog oluliste riikidega nagu Hiina ja India on ülioluline.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et kliima ja energia meetmete pakett on tõendiks meie kindlameelsusest liikuda sõnadelt tegudele; samuti näitab see, et seda on võimalik teha õiglaselt ja majanduslikult tõhusalt, nii , et kõik võidavad. See on minu arvates parim viis partnerite positiivseks mõjutamiseks.
Karl-Heinz Florenz
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Proua president, volinik, Balil oli teil suurepärane meeskond. Nad töötasid kuni olid kokkukukkumise äärel, ja ma palun teil edastada need tänusõnad oma töötajatele. Euroopa patrioodina usun ma, et Bali tõeline edu seisneb äärmiselt olulistes otsustes, mille Euroopa Liit võttis möödunud märtsis vastu 20 % trio osas, ja et see on alus, millele tuginedes meie oma elu siin kontinendil tulevatel aastatel elame.
Ma ei kavatse käsitleda erinevaid Balil tehtud edusamme, kuna kindlasti hoolitsevad selle eest mu kolleegid. Olen rõõmus, et lisaks edu saavutamisele USAga saime kinnitada, et lisaks 38 Kyoto protokollile juba allakirjutanud riigile, on lähimad G77 riigid nüüd pühendunud tegutsemisele selle asemel, et pidevalt kurta asjaolu üle, et kõik riigid ootavad, et teised tegutsema hakkaksid. See kassi ja hiire mäng on läbi. Muide, seda läbimurret poleks olnud võimalik saavutada USA abita.
Volinik ja eesistuja, lubage mul öelda vaid mõned sõnad küsimuste osas, mis meile selles arutelus muret valmistavad. Saime Balil teada, et ei piisa sellest, kui piiritleme oma arutelud vaid CO2-ga. Usun, et peame arendama palju suuremat teadlikkust jätkusuutlikkuse küsimuses ja on samuti selgeks saanud, et meil on tegemist rohkem kui ainult kliimakriisiga, on ka toorainekriis, kuigi isegi seda saab enda kasuks pöörata.
Arvan, et peame teadlikkuse suurendamiseks palju rohkem seostama jätkusuutlikkuse kontseptsiooni oma eesmärkidega selles valdkonnas. Kuid see toob mind loomulikult otse nõukogu juurde, hr eesistuja. Näeme juba liikmesriike, kes tõrguvad 20/20/20 eesmärkide suhtes ja üritavad nende täitmise vältimiseks taevast ja maad paigalt liigutada. Arvan, et seisate silmitsi äärmiselt hirmuäratava väljakutsega, kui te püüate koos meiega neid eesmärke saavutada, sest kui asi liigub edasi Poznańi ja sealt mõnda teise põhjamaa riiki, peame oma seisukohast kinni pidama. Loodan, et komisjon ja parlament tagavad edasise edu selles küsimuses.
Guido Sacconi
fraktsiooni PSE nimel. - (IT) Hr president, daamid ja härrad, tahaksin kohe öelda, et nõustun täielikult avaldustega, mille minister Podobnik ja volinik Dimas veidi aega tagasi esitasid. Näeme neid üha sagedamini ja peagi võime me suhelda peanoogutuste ja silmapilgutuste teel, kõnelemata ja tõlkide abita, kuna mulle tundub, et me mõistame üksteist väga hästi.
Nõustun ka sellega, mida nad ütlesid asjaolu kohta, et Euroopa Liidu võetud lisakohustused Bali konverentsil panevad meile kohustuse mängida oma osa veelgi ladusamalt kui varem. Täna siiski räägime me Balist ja peaksime selles küsimuses tegema hetkeks pausi, kuna võib-olla juba homme kiidame heaks resolutsiooni, mis minu arvates on väga hästi koostatud.
Kõige täpsema arvamuse, mida ma Bali suhtes kohanud olen, oli kirja pannud hr de Boer, kes, nagu te teate, on raamkonventsiooni tegevjuht. Ta kirjutas "kliimamuutuste Berliini müüri" langemisest. See tundub mulle äärmiselt kohane, kuna Balil, nagu meile meelde tuletatud on, langetati otsus Kopenhaagenisse viiva küllaltki täpsete etappide ja visanditega suuniste osas. Täpsemalt, ja seda tahaksin ma rõhutada, arutati kohanemise küsimust, isegi enne 2012. aastat, ning suurenenud rahastamist. Toimus konkreetne arutelu tehnosiirde küsimuses, kaasati raadamise küsimus, kui eelkõige, ja minu jaoks on see kõige tähtsam ja paljulubavam küsimus, ületati Lisa 1 barjäär - sellepärast ka "Berliini müür" - industrialiseeritud riikide ja arengumaade vahel muutunud maailmas, milles suur hulk varasematest arengumaadest kogeb nüüd majanduse kasvu.
Kokkuvõtteks võime öelda, et USA, India ja Hiina on oma vastutuse edasilükkamise ja mitte-midagi-tegemise mängus paljastatud, mistõttu on tekkinud olukord ja tekkinud on olukord, kus keerulistel läbirääkimistel - ja need saavad kindlasti olema keerulised - on väga suur tõenäosus saavutada edukas lõpptulemus.
Chris Davies
fraktsiooni ALDE nimel. - Proua president, olen arvamusel, et ministril on õigus, kui ta ütleb, et me võime lepinguga rahul olla ja õnnitleda neid, kes selle kindlustamisse kaasatud olid.
Ma ei alahinda raskusi jõudmisel praegusest hetkest 2009. aasta Kopenhaageni konverentsini; teiste probleemide kõrval - vihmametsade küsimus ja tehnosiire - on meie teel igat liiki tõkkeid.
Samuti peame olema teadlikud sellest, et kliimamuutus leiab aset niikuinii, olenemata nende läbirääkimiste tulemustest. Pühapäeval viibisin Liverpoolis holokausti mälestuspäeva teenistusel ja leidsin end mõtlemast sellele, kuidas küll Euroopa, meie inimesed, meie poliitikud reageerivad siis, kui miljardid inimesed kõikjal maailmas leiavad end olukorrast, kus iga järgmise liigutusega, liikumisega üle planeedi jääb vett aina vähemaks? Milline saab olema nende reaktsioon? Kui palju kitsarinnalisust see vältimatu tagajärg põhjustab?
Peame tegema, mis meie võimuses. Mina panen suuri lootusi saastekvootidega kauplemisele. Usun, et see muutub järjest paremaks ja ma arvan, et nn piiramise ja kauplemise süsteem võimaldab meil kõigil tõsiselt käsile võtta suure hulga gaase. Ka tehnoloogia areneb ja seda stimuleeritakse. Täna pärastlõunal oli mul imetore kohtumine autodest pärit CO2 hulga vähendamise teemal, kus õigusaktide rakendamisel antud tõuge tundub juba muutvat inimeste suhtumist avavat uusi võimalusi. Võib-olla suudame need eesmärgid saavutada biokütuseid vajamata. Võime need suunata elektrijaamadesse.
Ja süsiniku kogumise ja ladustamise teema: ma usun tõesti, et meie eesmärgid peaksid olema ambitsioonikamad. Arvan, et võiksime selleni jõuda umbes kolme või nelja aasta pärast ja üritada kehtestada realistlikud programmid juba enne 2020. aastat.
Euroopa sellekevadiselt tippkohtumiselt ootame valitsuste kindlat pühendumist. Euroopa tippkohtumise kohta ütleksin ka järgmist: taastuv energia ja energiasäästmine - ma usun, et siin on valitsuste jaoks suur võimalus, mitte kaupu kätte toimetada, leida, et vajalike institutsionaalsete muudatuste tegemine on poliitiliselt keeruline, ning ma arvan, et komisjon peab avaldama võimalikult suurt survet nimele ja häbile, uute mehhanismide leidmisele tagamaks, et liikmesriigid jõuavad eesmärkideni, milles nad nüüd kokku on leppinud.
Mirosław Mariusz Piotrowski
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Kliimamuutused on inimesi saatnud kogu ajaloo vältel. Paljude silmapaistvate teadlaste arvates aga ei ole inimese mõju nendele muutustele eriti suur. Seda seisukohta avaldatakse näiteks ÜRO peasekretärile sadade maailma teadlaste poolt saadetud avalikus kirjas. Tundub, et Euroopa Komisjon ei ole antud aspektiga üldse kursis ja selle asemel, et leevendada globaalset soojenemist põhjustavaid tegureid, haarab see relvad hoopis asjade vastu, millel ei ole inimtegevusega mingit seost.
Komisjon kavatseb nüüd kehtestada tohutud maksud Euroopa kodanikele tegevuse eest, mille ta on teadusmaailmast välja mõelnud - tegelikult pigem väljamõeldiste, kui teaduse vallast. Esialgsete prognooside kohaselt maksab iga perekond keskmiselt enam kui 50 eurot kuus selle projekti eest, mille tulemusi on võib-olla võimalik märgata 100 aasta pärast või nii. Tegelikuks tulemuseks on aga uute liikmesriikide majanduste halvenemine järgmise kahe-kolme aasta jooksul. Selline drastiline CO2 heitkoguste vähendamine põhjustab tõsise languse näiteks Poolas, saab oma energia peamiselt kivisöest.
Kui Euroopa Liidu institutsioonid tahavad CO2 vähendamist käsitleda praktiliselt, peaksid nad alustama endast. Tohin ma meenutada, et 20 000 tonni süsihappegaasi heidetakse igal aastal atmosfääri ainult Strasbourg'i istungile sõitmiseks tehtavate mõttetute reiside tulemusena.
Satu Hassi
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FI) Proua president, daamid ja härrad, Bali kliimamuutuste konverentsi saatis edu ja me võime olla uhked ELi rolli üle seal. Kõnelused Kyoto tuleviku üle algasid ametlikult ja kõik olulised küsimused on lauale käidud. Ühtki neist ei ole kõrvale jäetud. USA ei ole seega olnud edukas tulevaste läbirääkimiste piiramisel, mis saavad kindlasti olema rasked, nagu inimesed siin juba öelnud on.
Praegu on peamine sõnum, mille Euroopa saab maailmale saata, aga seotud meie enda kliimapoliitikaga. Parim viis keerulise rahvusvahelise protsessi kiirendamiseks on see, et võtame vastu auahned õigusaktid heitkogustega kauplemise, taastuva energia ja energiatõhususe osas.
Olen rõõmus, et komisjon nägi eelmisel nädalal kliimakaitset positiivse majandusliku valikuvõimalusena - uue tööstusrevolutsioonina. Kuidas me saame jääda puhta uue energiatehnoloogia väljatöötamisel etteotsa, on olulise tähtsusega meie majanduse tulevikule.
Samuti peame mõistma, et tõeline Gordioni sõlm rahvusvaheliste kliimaläbirääkimiste küsimuses on õiglus. Planeeti ei ole võimalik päästa enne, kui suured arengumaad nagu Hiina ja India samuti oma heitkoguseid vähendavad. Sellega nõus olemiseks peavad nad uskuma, et kõik läbirääkimiste tulemused on õiglased. Peame ühel või teisel moel olema valmis kompenseerima arengumaadele asjaolu, et meie heitkogused inimese kohta on mitu korda suuremad kui vastavad näitajad arengumaades.
Dimitrios Papadimoulis
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Proua president, volinik, viimasel minutil Balil saavutatud kompromiss on lubanud meil pöörata oma pilgud 2009. aasta Kopenhaageni konverentsile; samuti on teatavaks saanud opositsioonijõud, mis õõnestavad nõutavat kokkulepet. Selle ajani peab EL jääma eesliinile, töötama ulatuslikuma kokkuleppe nimel konkreetsete, auahnete kohustuste ja ajakava alusel. Sellise kokkuleppe hüved kaaluvad majandusliku maksumuse kordades üle.
Minu fraktsioon, nagu ka 2007. aasta novembris vastu võetud Euroopa Parlamendi resolutsioon, seab auahnemad ja kohustavamad eesmärgid kui on need, mille komisjon esitas mõned päevad tagasi nii ELile liikmesriikidele; minu fraktsioon soovib arengumaadele heldema abi osutamist. Hoiatuseks teile volinik: traditsiooniline tööstusalane lobitöö on juba hakanud uuristama komisjoni ettepanekut ning samal ajal üritab tuumaküsimuse lobitöö, nagu hunt ökonahas, asendada taastuvad energiaallikad tuumaallikatega. Palun olge nende katsete osas ettevaatlikud.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Proua president, Euroopa Liit läks Balile heade kavatsustega saavutada positiivne tulemus. EL ei saavutatud soovitut, kuid ma olen siiski positiivselt meelestatud.
Esiteks olen ma muidugi rõõmus, et kõik osalenud riigid said alla kirjutada Bali tegevuskavale ja et läbirääkimised võivad alata. On kahju, et tegevuskava lõppversiooni ei ole kaasatud konkreetsed heitkoguste normid, kuid edu on saavutatud teistes valdkondades, nagu programmi loomine tõsiste raadamisprobleemiga tegelemiseks. Just eelmisel nädalal kuulsime jälle murettekitavaid aruandeid raadamise kohta Brasiilias. Samuti on hea, et Lääneriigid osutavad jätkusuutliku tehnoloogia kasutamisel rohkem abi arengumaadele.
Lõpuks: üks probleem, millele ei ole lahendust leitud, on kasvuhoone gaaside heitkogused merelaevadelt. Selle äärmiselt saastava sektori keeruline iseloom viitab sellele, et vaja on globaalset lähenemisviisi. IMOle tuleb avaldada survet tõhusa poliitika kehtestamiseks selles valdkonnas võimalikul kiiresti. Volinik, võite olla kindel meie toetuses teie lähenemisviisile.
Roger Helmer
Proua president, ma saan aru, et Bali kliimamuutuste konverentsi esimesel päeval oli Bali lennuväljal nii palju eralennukeid, et lennujaamas lõppesid parkimiskohad. Seega jäävad meie saavutused soovidest kaugele maha.
Bali konverents pidi sillutama teed Kyoto-järgsele konsensusele, kuid Kyoto ise on läbi kukkunud. Me mitte ainult ei ebaõnnestunud maailma suurimate heitgaaside väljastajate kaasamisel, vaid siin Euroopas suudavad vaid mõned liikmesriigid tegelikult oma Kyoto kohustused täita. Tõsi ta on, et Ameerika Ühendriikidel, keda me Kyoto ratifitseerimata jätmise eest halvustame, läheb heitgaaside vähendamise küsimuses tegelikult paremini kui ELil. Siiski saavutasime Balil pisut rohkema kokkuleppeid, kui seda on lihtsalt rääkimine ühe läbikukkunud kliimalepingu teisega asendamise püüdlustest.
Tahaksin, et muretseksime vähem kliimamuutuse ja rohkem energia turvalisuse pärast. Räägime vähem tuuleparkidest ja autode heitgaasidest ning rohkem investeeringutest tuumaenergia tootmisse ja jäätmeid energiaks muutvatesse põletusahjudesse.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Arvan, et kliimamuutuste komitee koostatud resolutsioon peegeldab Bali läbirääkimiste olulisi otsuseid ja Euroopa Parlamendi seisukohta. Minu hinnang Bali ajakavale, s.o tähtajale 2012. aasta järgse kokkuleppe sõlmimiseks, on väga positiivne. Ainult konkreetne tööplaan saab tagada järjepidevuse pärast Kyoto protokolli aegumist, mille poole Euroopa Parlament on pidevalt püüelnud.
Olen rõõmus, et arengumaad võtsid samuti endale kohustuse vähendada CO2 heitkogust ja pühenduvad jätkusuutlikule arengule. See tähendab muidugi tugevdatud rahvusvahelist koostööd finants- ja inimressursside valdkonnas. Loodan siiralt, et kehtivaid ja Euroopas hetkel rakendatavaid mehhanisme, nagu näiteks süsinikuturg, tõlgendatakse edukalt rahvusvaheliselt tasandil. Peame neid aga lihtsustama ja jälgima, et need ei muutuks seoses oma võimalike hüvedega ebaproportsionaalseks bürokraatlikuks koormaks. Ainult nii võime loota edu saavutamist seatud eesmärkide osas.
Mine näen hetkeolukorda peamiselt võimalusena. Ma näen edukat jätkusuutlikku arengut, mis sõltub peamiselt suurenenud uuringuvõimalustest. Näiteks on globaalset investeerimist energiaga varustamise uurimisse 1980ndatest alates vähendatud 40 % võrra. Euroopa Liidus ei ole olukord palju parem. Vajame rohkem raha ja rohkem haritud ja loomingulisi inimesi. Õnnitlen Euroopa Liidu läbirääkijaid ja loodan, et tulevikus esindavad meid alati nii sihikindlad, nutikad ja edukad läbirääkijad. Lõpetuseks tahaksin öelda, et kui asi puutub kliimamuutustesse, pöörduvad kõigi silmad tavaliselt poliitikutele, kuid kliimamuutuste valdkonnas tegutsemine ei ole vaid poliitikute pärusmaa. Praegu on aeg tööstusel, äriinimestel ja teadlastel tulemusi andvalt reageerida.
Elisa Ferreira
(PT) Resolutsioonis, mille osas homme hääletame, tunnistab parlament Bali konverentsi poliitilist tähtsust. Teaduslikud teadmised on viinud poliitilise tahte rakendamiseni ja 2009. aastaks võtavad kõik riigid, arenenud või esilekerkivad riigid ja arengumaa, endale kohustuse võidelda kliimamuutustega erinevate, kuid konkreetsete eesmärkide abil.
Vastupidiselt mõnele kolleegile oleksin mina soovinud näha mõne partneri, eriti USA, innukamat sekkumist nii Bali kui Kyoto puhul. Positiivsest küljest aga parandas Bali Kyoto puudused valdkondades nagu metsamajandus, vajadus toetada kohanemist eriti vaesemates riikides, tehnoloogia roll ja kliimakohustuste laiendamine majandustele, mida tavaliselt ei peeta arenenuks.
Euroopa juhiroll oli ilmne ja see resolutsioon näitab, et parlament kavatseb luua tingimused, mis võimaldavad Euroopal seada veelgi auahnemaid kohustusi. Asjakohane tööprogramm nõuab palju ja parlament on valmis seda teostama.
Sel põhjusel ja oma soovil kiidan ma komisjoni 23. jaanuaril vastu võetud otsuste komplekti. Poliitilise tahte ülekandmine poliitikainstrumentidesse suurendab Euroopa Liidu usaldusväärsust. Vaja on palju üksikasjalikke analüüse, kuid tervitatav on näiteks taastuvate energiavarude sihtmärkide kvantifitseerimine, biokütuste jätkusuutlikkuse kriteeriumite täpsustamine ja kliimaga seotud finantsinstrumentide ülevaatamine. Mina isiklikult olen väga rõõmus, et heitkoguste kauplemissüsteemis mindi üle riiklikult sektoripõhisele lähenemisviisile, kuigi mulle näib, et selle vastavust Euroopa konkurentsivõimele tuleb 2009. aastat kiiremas korras suurendada. Uurida võiks heitkoguste kauplemissüsteemi väljatöötamise suunda rahvusvahelisel tasandil, tuginedes kokkulepetele peamiste sektorite jaoks maailma suurimate tootjate seas.
Holger Krahmer
(DE) Proua president, kui vaatame tagasi Bali konverentsile, saame järeldada vaid seda, et see oli suurim, kõige kulukam ja põhjalikum kliimakonverents, mis iial korraldatud, ja et see jõudis vaid ühe tulemuseni, nimelt kokkuleppeni läbirääkimiste jätkamise osas. Tõtt öelda ei juhtunud midagi muud.
Bali järelmõjude aus hindamine sunnib meid analüüsima konverentsi järgmiselt: esiteks, kliimamuutuste rahvusvahelise töörühma suutis oma kliimastsenaariumitega veenda suurt osa globaalsest avalikust arvamusest, kuid ei olnud ligilähedaltki nii veenev järelduste osas, mida võib teha hetkeolukorra põhjal; teiseks, kuigi Euroopa rühib edasi omal käel, ei ole peaaegu üldse märgata rahvusvahelise üldsuse soovi sõlmida kohustavaid lepinguid CO2 heitkoguste vähendamiseks. See kehtib mitte ainult USA, vaid ka Jaapani, Kanada, Austraalia ja paljude teiste riikide kohta. Pilk neljale järelejäänud kandidaadile, kellel on realistlik võimalus saada USA presidendiks, näitab üsna selgelt, et ei ole märgata põhimõtteliselt mingit võimalust ÜRO kliimapoliitika valdkonna protsessile pühendumiseks.
Me - ja siin ma pean silmas ELi - peaksime oma strateegia uuesti läbi mõtlema. Mis juhtub, kui 2009. aasta Kopenhaageni konverents läbi kukub? Rahvusvahelisele kokkuleppele on tulemuslikke alternatiive, näiteks tehnosiire, korralik stiimulite süsteem troopiliste vihmametsade kaitsmiseks, süsiniku sidumine ja ladustamine ning ka tuumaenergia arendamine. Napid varud ärgitavad lõpuks ka USAd ja Hiinat energiat säästma ja CO2 heiteid vältima.
Uus tööstusrevolutsioon leiab aset, kui nafta hind tõuseb. Meil ei ole vaja seda tagant kiirustada seadusi vastu võttes.
Madeleine Jouye de Grandmaison
(FR) Proua president, Bali konverents meenutas meile, et globaalne soojenemine on väljakutse arengule. Eksisteerib oht, et globaalne soojenemine suurendab lõhet arenenud riikide ja arengumaade vahel; pole kahtlust, et neid põhjustab kliimamuutuste mõju kõige rohkem. See kehtib eriti saarte kohta, mis on rohkem kui ühel moel haavatavad, olles eriti avatud eriti tsüklonitele ja merepinna tõusule. Minu arvates peaks olema prioriteediks abi tagamine nendele riikidele kohanemisel ning vajaliku tehnoloogia siirdamisel.
Kliimamuutuste vastu võitlemine on saanud lahutamatuks vaesuse vähendamisest ja milleeniumieesmärkide saavutamisest. Mina näen seda kui parimat viisi G-77 toetuse saavutamiseks. Kui me tahame, et 2009. aasta Kopenhaageni konverentsini viiv tegevus oleks edukas ja tehtaks täiendusi Balil koostatud tagasihoidlikele suunistele, on ülioluline saavutada edu arengumaadega. Ma näen, et EL on sellele tähelepanu pööranud, see on tervitatav, kuid tahaksin eriti juhtida tähelepanu saarte küsimusele.
Irena Belohorská
(SK) Tänan teid väga, proua esimees, volinik, daamid ja härrad. Rahvusvahelisel konverentsil heakskiidu saavutanud Bali suunised ja äsjaloodud kohanemisfond kohustavad mõlemad Euroopa Liitu võtma juhirolli.
EL peab aga realistlikult uurima ja hindama vastuvõetavat vähendamise taset. Ettepanek vähendada heitkoguseid 1990. aastaga võrreldes 25 % kuni 40 % võrra 2020. aastaks, või isegi kuni 50 % võrra 2050. aastaks näib mulle suvaliste arvude esitamisena, omamata tegelikke teadmisi selle kohta, mil määral heitkoguseid vähendada võimalik on. See on nagu protsentidega loterii: ettekavatsemata ja ebareaalne mäng, kus numbreid kübarast välja tõmmatakse. Lisaks sellele, kui just USA, Hiina ja India ei osale, ei kanna ükski ELi pingutus vilja, kuna me ei saa globaalset probleemi üksi lahendada.
Kui me lati liiga kõrgele seame, ei õnnestu kõigepealt ühel riigil eesmärki täita, siis teisel, ja lõpuks me mõistame, et me oleme kõik läbi kukkunud. Seda olukorda arvesse võttes ütleksin, et kui me oleme heitkoguste vähendamise osas vähem auahned, aga realistlikud, leiame ratsionaalse lahenduse. Piisaks sellest, kui vaadata, kuidas ELil saavutada Lissaboni lepingu seatud eesmärgid.
Eija-Riitta Korhola
Proua president, meediakriitikud on Bali COPi nimetanud "päevitusega vestluseks". Siiski, kuna olen osalenud viiel viimasel COPi istungil, oli Bali minu jaoks edukas. Täpsustati kahe aasta suunised, mis annavad kõigile riikidele juhtnöörid läbirääkimisteks kliimamuutustele reageerimisel.
Muidugi on kahju, et peame tunnistama, et hetkel ei eksisteeri veel ülemaailmset siduvat eesmärki ja et me oleme ikka veel üksildased ratsanikud. Kuid vähemalt on olemas teoreetiline võimalus, et kahe aasta pärast on meie rinne laiem kui ainult veerand heitgaaside väljastajatest.
Veidi aega pärast Bali tulemusi tõstatasid mõned lootusrikkad juba küsimuse, kas see nüüd tähendab automaatselt seda, et rinne on piisavalt lai 30 %-ks vähenemiseks, nagu sai kokku lepitud märtsi tippkohtumisel eeldusel, et EL ei tegutse üksi.
Vastus on aga järgmine: mitte veel. Seda mitte ainult majanduslikel, vaid ka keskkondlikel põhjustel. ELi jaoks on poliitiliselt oluline juhirollis olla lootes, et teised järgnevad, kuid meie ühepoolne pingutus - sest see ikka on - vähendab meie konkurentsivõimet globaalsetel turgudel ning annab eelise reostajale.
Seda, nagu ma olen korduvalt rõhutanud, nimetatakse süsinikulekkeks. Globaalne pealinn liigub lihtsalt sinna, kus CO2 väljastamine ei too kaasa mingeid kulusid. Reostuse liikumine ei ole sama, mis reostuse vähendamine.
Ühepoolne kliimapoliitika tabab kõige valusamalt energia- ja suure töötajate hulgaga tööstusi ja nii saab saastaja-maksab põhimõttest saastaja-võidab põhimõte või saastaja-muudab-asukohta poliitika. Õnneks on komisjon sellest riskist aru saanud, nagu teie, volinik Dimas, just väga selgelt osutasite, ja ma tänan teid selle eest. Nagu volinik Verheugen mõni aeg tagasi ühepoolse vähendamisega seonduvaid ohte kirjeldades ütles: "Me ekspordime reostust ja impordime tööstust. Kas pole see rumal?"
Tal on õigus. Seega peame välja töötama täielikult globaalsel turul põhineva mehhanismi ja ma usun, et selle energiaga varustamise, keskkondliku tundlikkuse ja meie tööjõu värbamiseks globaalselt konkurentsivõimeliste tööstuste säilitamise kolmnurkse dilemma tasakaalustamine on hiljuti avaldatud kliimapaketi peamine prioriteet.
Riitta Myller
(FI) Proua president, Bali kõneluste parimaks tulemuseks oli asjaolu, et alustati rahvusvaheliste läbirääkimistega Kyoto-järgse lepingu osas. Samuti on oluline, et me kehtestasime tähtaja, s.o Kopenhaagen 2009.
Inimesed on siin väljendanud üllatust protsentide osas, mille EL esitas Bali kokkuleppes. Need on samad arvud, mille IPCC töörühm esitas oma hinnangutes ning need viitavad sellisele heitkoguse vähendamise hulgale, mille meie Euroopas - ja globaalselt - peame saavutama, et kliimamuutustega toime tulla massilisi ohvreid toomata. Pisut vähem kui kahe aasta pärast peame sõlmima kokkuleppe, milles sätestatakse kohustus mitte tõsta maa temperatuuri enam kui kahe kraadi võrra. Selleks vajame me kõiki: vajame Euroopa Liitu endale teed näitama, vajame arenenud maid ja peame ühiselt pingutama, et kaasata ka arengumaad.
Hetkel on meil oma töö teha. Me peame tagama, et komisjoni poolt eelmisel nädalal esitatud seadused teostataks nii auahnelt kui võimalik siin parlamendis ja rakendataks liikmesriikides.
Hans-Peter Martin
(DE) Proua president, lugege "Bali" asemel "Kyoto" või "Rio 1992", ja valdav osa siinsetest sõnavõttudest oleksid ikka kohased. Miks see nii on, hr nõukogu eesistuja? Kuna teie riik on väike, suudate võib-olla diagnoosida, miks me kunagi mingeid lahendusi ei leia. Kas suurte äride võimu ja ärihuvide pärast, asjaolu tõttu, rahvusvaheline süsteem ei toimi või hoopis inimeste puuduliku teadlikkuse pärast? Usun, et puudulik teadlikkus ei ole enam probleemiks, kindlasti mitte otsuselangetajate seas.
Kõik taandub ärile ja poliitikale ja ma usun, et nendes valdkondades tehakse suur hulk vigu. Me ei saa usaldusväärselt protsessis osaleda ja tõesti konstruktiivseid lahendusi leida enne, kui me endist alustame. Praktiliselt rääkides tähendaks see lihtsalt poliitilisest tegevusest tekkiva CO2 heitkoguse vähendamist.
Siin on üks üsna konkreetne näide, mida sloveenlased uurida võiksid: kui me loobume Strasbourg'ist ja peame kõik oma kohtumised siin, Brüsselis, saadaks see välja väikese signaali nii CO2 osas kui teistes küsimustes. See oleks teie eesistuja jaoks kindlasti saavutatav, mitte nagu suured projektid, mis tuleb teie kuue kuu pikkuse ametiaja lõpus edasi anda kellelegi teisele.
Janez Podobnik
eesistuja. - (SL) Lubage mul lühidalt vastata mõningatele seisukohtadele, mida siin väljendati selles väga huvitavas arutelus. Lõppude lõpuks öeldi meile, et me ei saavuta mingeid tulemusi. Presidendi ja nõukogu eesistuja arvamused on teistsugused. Asjad liiguvad ja me saavutame tulemusi. Lõppude lõpuks olid Bali konverents ja kokkulepe, mille sõlmisid nii arenemata kui kõige arenenumad riigid, tegelikult väga edukad, kuid see edu saab täielikuks ainult Kopenhaagenis. Sellepärast on järgmised kaks aastat väga olulised.
Tahaksin ka avaldada toetust Euroopa Parlamendi poolt homme vastuvõetavale resolutsioonile. Meie meelest on see auahne, põhjalik ja täiendav abivahend pärast 2012. aastat kokkuleppele jõudmiseks. Eesistuja toetab samuti teie siin juba väljendatud hinnangut, et Euroopa Liidu delegatsioon oli väga edukas. See oli pädev, ühtne ja väga dünaamiline. Ja lisaks oli see usutav, mis on ELi jaoks väga, väga tähtis. Tõsi on see, et me võime olla uhked ELi üle ja rolli üle, mida see Balil mängis, eriti selle järjekindluse üle.
Öeldi, et EL on pioneer uute tehnoloogiate väljatöötamises. See võib olla ka vastus mõnedele põhjendatud hirmudele või kahtlustele, mida liikmesriigid ELi suhtes samuti väljendasid uue energia- ja kliimapaketi osas, mille Euroopa Komisjon eelmisel nädalal nii efektiivselt esitas. Vastuseks, me arvame, et see on ka võimalus uute töökohtade loomiseks ja uute ökoloogiliste uuenduste tegemiseks ning ei tohiks põhjustada hirmu majanduse arengu pärast.
Nõustume arvamusega, et tegemist ei ole ainult poliitika, vaid ka majandusega. Tegelikult võiksime veelgi auahnemad olla. Kliimamuutustega tegelemine on faktiliselt Euroopa poliitika edulugu. See on suurepärane väljakutse mitte ainult Euroopa poliitikale ja majandusele, vaid ka selle kodanikele. Toetan väga voliniku seisukohta, et meedia suhtumine on samuti väga tähtis. Meedia võib siin mängida väga, väga olulist rolli. Euroopa Komisjoni poolt eelmisel nädalal vastu võetud pakett on asjatundliku lähenemise tulemus. Sellesse on kaasatud võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtted. Kuna Euroopa Parlamendil on väga tähtis roll selle paketi vastuvõtmisel, loodame, et parlament mängib seda rolli väga dünaamiliselt.
Keegi küsis, miks on vajalik sõita Balile ja kasutada mittejätkusuutlikke transpordivahendeid. Balile ei ole võimalik minna erinevaid transpordivahendeid kasutamata. Meie vastus on siiski selline, et tegemist oli väga hästi valitud sihtkohaga. Miks? Sellepärast, et see oli ... Indoneesia on arenev riik. Üks olulisemaid hetki Bali kokkuleppe puhul oli see, et arengumaad ühinesid selle globaalse kokkuleppega. Sellisele kokkuleppele oli lihtsam jõuda Indoneesias Balil kui kusagil mujal meie planeedil.
Tahaksin lõpetada küsimusega 20/20/20 kohta. Kas need sihtmärgid saavutatakse? Euroopa Liidu usaldusväärsus püsib või langeb nende sihtmärkide saavutamisega, mitte sellepärast, et eelmise aasta kevadel nõukogu kohtumisel ELi valitsuste presidendid ja peaministrid sidusid end 20/20/20 visiooniga. Eesistuja on pühendunud ja teeb kõik nende sihtmärkide saavutamiseks.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Proua president, volinik, on ütlematagi selge, et ma tänan komisjoni ja parlamendi esindajaid Balil tehtud töö eest.
Võtan eurokesksema seisukoha kõnealuse ja sellega seonduvate küsimuste käsitlemisel, seda järgmiselt.
Tahaksin alustuseks öelda seda, mida on juba öeldud, kuigi veidi teisiti, et vajadus loob võimalusi. Mida suurem on vajadus, seda suurem on võimalus. Millega me silmitsi seisame? Kahe vajadusega: üks on võidelda kliimamuutuste mõjude vastu, mis on tekkinud peamiselt arengu- ja rahvastikukasvu tagajärjel; teine on leida lahendus probleemidele, mis on seotud traditsioonilise energiaallikatega varustamisega, mille kasutamine on igati ebakindel kas siis sellepärast, et neid allikaid on järjest vähem, või sellepärast, et need asuvad keerulise geopoliitikaga piirkondades.
Milleks on siin siis võimalus? Meil on võimalus arendada energia erinevaid vorme, mis lasevad meil püsida konkurentsivõimelisena ja mis on puhtad ja mittesaastavad; ning samuti tagada nende varu, kuna tegemist on uute energiavormidega.
Ja milles seisneb probleem? Minu arvates valitseb Euroopa institutsioonides juhtide puudus, kui asi puutub nende küsimuste käsitlemisse, puudus komisjonis ja parlamendis. Selleks on üks lihtne põhjus, nimelt, et me ei saa selgitada, et puhas energia moodustub nii taastuvast energiast kui tuumaenergiast.
Seda ei tehta, seda ei selgitata, ja juhtide ülesanne on pakkuda lahendusi isegi siis, kui neid võib olla keeruline teatud ajal arutada.
Kas me leiame end paradoksaalsest olukorrast, kus Hiinal, Indial ja teistel tõusvatel majandustel on puhtam energia, kuna nemad on välja töötanud tuumaallikad ja, mis veel olulisem, saavad tegutseda madalamate palkadega? Volinik, see on küsimus, millega lihtsalt peab tegelema.
Loodan seega, et parlamendis ja komisjonis saab tuumaenergia küsimust arutada rahulikult, kui otsustavalt, kuna me pidevalt keerutame ja pöörame sellele selja.
Dorette Corbey
(NL) Proua president, Bali oli ainult algus, teretulnud esimene samm teel rahvusvahelise kliimakokkuleppe suunas 2009. aastal. Selle edu viimasel minutil oli tänu Euroopa juhtimisele, ning ma õnnitlen volinik Dimast ja tema meeskonda.
Detsembris peetakse Poznanis ülemaailmne konverents. See saab olema Euroopa juhirolli järgmine proovikivi. Euroopa peab rääkima selgelt ühel häälel ning toetama kindlalt karme meetmeid. Peame oma seisukoha tegema väga kindlaks ülejäänud maailmale. Euroopa tahab vähendada kasvuhoonegaase 30 % võrra aastaks 2020. See on läbirääkimistel meie lähtepunktiks. Mõnede valitsuste ja tööstusjuhtide metsik lobitöö energia- ja kliimapaketi vastu on välja saatnud vale signaali.
Euroopa juhiroll tähendab ka seda, et me kehtestame oma 27 liikmesriigis heitkoguste vähendamise kohustuse, mida teistelt riikidelt nõuame. See on tähtis. Poznanis peame näitama, et Euroopa on valmis ja võimeline minema kaugemale kui vähendamine 20 % võrra. Kui me võtame Bali konsensust tõsiselt, peame alustama vähemalt 25 %. Peame näitama, et me suudame selle saavutada töökohti kaotamata ning ma usun kindlalt, et 2009. aastal sõlmitakse ajalooline kliimaleping. Selle jaoks on aga vajalik mõistlik Euroopa kliimapoliitika.
Bogusław Sonik
(PL) Proua president, Bali kliimamuutuste konverents oli katse nägemaks, kas ülemaailmne koostöö on üldiselt võimalik kliimamuutuste vastu võitlemisel. See on kogu maailma jaoks ilmselgelt ülioluline küsimus, kuid poliitiline areen, millel me liigume, on väga erinev, ning me peame oma väiteid kohandama erinevatele geopoliitilistele reaalsustele vastavalt. Kuigi ei saavutatud märkimisväärset edu, saavutati siiski enam kui sinnani. Me saime endale tähtsad partnerid.
Euroopa Liidus on kliimamuutus prioriteet. Lihtsamalt öeldes ei taha keegi, et nende laste kodudes tuled kustuksid. Aga mitte kõik Euroopa riigid ei ole tehnoloogiliselt samal tasemel ja see on ELi jaoks veel üks väljakutse. Poola on riik, kus 96 % elektrist toodetakse kivisöe põletamise teel ja sel põhjusel võib meie energiatööstuse kohandamine aastaks 2020 olla talumatu koorem. Meie siin Brüsselis, kes me vastutame Euroopa inimeste heaolu eest tervikuna, peame rohkem arvestama eraldiseisvate riikide võimalustega ja mitte asetama latti nii kõrgele, et ainult mõned sellest üle jõuavad hüpata.
Silmas pidades gaaside heitkoguste vähendamist ei ole ressursside mitmekesistamine ainus võimalik lahendus. Uurida tasub ka heitgaase mittetekitava kivisöe põletamist. Veel üks võimalus on tuumaenergia. Eeldusel, et tuumaenergiajaama kavandamisel võetakse vastu eristrateegiad kõigi sellest tulenevate energiakasutusküsimuste käsitlemiseks, on tuumaenergia üks puhtamaid energiaallikaid.
Lühidalt, ma usun, et meie tuleviku seisukohast on oluline, et me osutaksime teatud survet teaduskogukonnale uute tehnoloogiate arendamiseks, mis on märkimisväärselt palju kasulikumad ja tõhusamad meie planeedile kui need, mis meile hetkel kättesaadaval on.
Adam Gierek
(PL) Proua president, Euroopa Liidu esitatud energia- ja kliimapakett on põhjalik organisatsiooniline ja seadusandlik segu, mille eesmärgiks on CO2 heitkoguste märkimisväärne vähendamine. Komisjoni auahned plaanid põhinevad eeldusel, et maailmas aset leidvad kliimamuutused, mis on ümberlükkamatu fakt, toimuvad CO2 heitkoguste tagajärjel, kuid ometi pole seda veel tõestatud ega ei kinnitatud seda ka Balil. Kõik oletused selles küsimuses põhinevad ainult arvutisimulatsioonidel ja ei kujuta endast tõestusmaterjali.
Esiteks, volinik, on CO2 heitkoguste mõju kohta kliimale vaja rohkem usutavaid andmeid. CO2 on vajalik alus fotosünteesiks. On see seega hävitav tegur? Tahaksin teile meenutada eelnevalt mainitud kirja, mille saatsid ÜRO peasekretärile eelmise aasta detsembris sada silmapaistvat teadlast.
Teiseks, komisjoni poolt rakendatavad piirangud CO2 heitkogustele ELis enne, kui antud küsimusega on tegeletud rahvusvaheliselt tasandil, pöörab majandusliku arengu languse suunas ja sellel on tõsised ühiskondlikud tagajärjed.
Kolmandaks, ja see on kõige olulisem, oma energia- ja kliimapaketis on komisjoni eiranud Bali konverentsi peamist järeldust, mis puudutab ühiskondade kohandamist vältimatutele kliimamuutuste, s.t stepistumise, kõrbestumise, joogivee puuduse, üleujutuste, osas. Need on peamised eesmärgid, kuhu tuleks suunata vahendid, mida EL kavatseb kulutada kliimamuutuste vastu võitlemisele Euroopas.
Ivo Strejček
Proua president, niinimetatud kliimamuutuste debatis võtame me enesestmõistetavalt teatud vaieldavaid eeltingimusi. Esiteks on kliimamuutused tõelised ja peamiselt inimeste põhjustatud. Teiseks on valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) tehtud järeldused ainsad kehtivad tulemused. Ei ole ühtki teist teadlaste gruppi, kelle arvamused globaalsete kliimamuutuste küsimuses oleksid erinevad. Kolmandaks on inimesed üldiselt nõus oma vähendama tuleviku elamistingimusi ja ohverdama praeguseid tingimusi. Neljandaks, Euroopa ärid ja ettevõtted jäävad globaalses konkurentsis ellu, isegi kõrgemate hindadega. Viiendaks õnnestub meil ülejäänud maailma veenda meie kohustusi järgima. Debatti kuulates mõistan ma, et olen siin parlamendis vähemuse hulgas, kuid lubage mul oma seisukohta toonitada.
Esiteks on IPCC ekspertrühma tulemused liialdatud. On ka muid teadlaste gruppe, kes pakuvad teistsuguseid seisukohti kliimamuutuste ja nende põhjuste osas. Teiseks ei ole mingeid tõendeid selle kohta, et inimesed on kliimamuutuste peamised põhjustajad. Kolmandaks, kliimamuutustest on saanud moekas poliitiline vahend inimestega manipuleerimiseks. Neljandaks tõestas Bali konverents, et ei eksisteeri laialdast toetust kliimamuutuste käsitlemiseks rakendatavatele ülemäärastele ja äärmiselt kallitele meetmetele. Viiendaks, Euroopa tootjad peavad poliitilised otsused kaasama hindadesse, mis omakorda toob kaasa kõrgemad hinnad ning Euroopa muutub maailmatasemel veelgi vähem konkurentsivõimelisemaks. Kuuendaks kahjustavad suurejoonelised kasvuhoonegaaside vähendamise plaanid arengumaid, mis viib tõsisemate erinevusteni rikaste ja vaeste vahel.
Mida saaks siis teha? Meil peaksime vähendama Euroopa legendaarset bürokraatiat, piirama õigusaktide väljatöötamist riigiülesel tasandil ja laskma inimestel töötada ja leiutada.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Me kõik tunneme kliima muutumist, mis kontinendil või riigis me ka ei elaks. Me näeme üleujutusi, kõrbestumist, veepuudust, metsatulekahjusid, liustike sulamist ning muutusi flooras. ÜRO on 2008. aasta kuulutanud rahvusvaheliseks Maa aastaks. Bali konverents on äärmiselt oluline Kyoto-järgse kliimamuutuste vastu võitlemise kokkuleppe seisukohast.
EL peaks jääma tegevuses eesliinile kliimamuutuste vähendamisel ja selle mõjudega kohanemisel. Kehtivad Euroopa õigusaktid ja komisjoni poolt hiljuti esitatud uus pakett taastuvate energiavarude edendamiseks on selles küsimuses olulised.
Olen rõõmus, et meie arutelu toimub Euroopa jätkusuutliku energia nädalal. Transport moodustab 30 % globaalsest energiatarbimisest ja linnatransport tekitab 70 % heitkogustest. Õhutranspordi kaasamine heitkoguste kvootide vahetamise süsteemi on suur samm. Teised ühenduse eesmärgid peaksid olema tõhusam linnatransport ja raudtee- ning veetranspordi edendamine, kuna need ei ole nii saastavad.
Kutsume komisjoni ja nõukogu üles lisama kliimamuutused oma prioriteetide hulka, nii ELi probleemides kui selle rahvusvahelistes suhetes.
Agnes Schierhuber
(DE) Proua president, volinik, daamid ja härrad, Bali konverents oli samm õiges suunas ja ma tahaksin väga tänada oma kolleege ja komisjoni minu meelest hea tulemuse eest.
Keskmise globaalse temperatuuri suurenemine mõjutab juba praegu maailma paljusid piirkondi. Seega on ülioluline järgida eesmärki piiritleda globaalne soojenemine maksimaalselt kahe kraadi võrra Celsiuses üle tööstuseelsete taseme. Püüdlusi selle eesmärgi saavutamiseks tuleb toetada ja toita uute innovatsioonide, teadus- ja arengutegevusse investeerimise ja eelkõige haridusse ja koolitusse investeerimise teel. Kliimamuutused on kolmel erineval viisil seotud põllumajandusega. Ühest küljest on talupidamine suuruselt kolmas saastamisallikas transpordi ja tööstuse järel. Teiseks võtab see enda kanda kliimamuutuste põhimõjud, kuna meie põllumajanduslik tootmine toimub vabas õhus, mis tähendab, et see on kliimamuutustele otsesemalt avatud kui ükski teine majandusvaldkond.
Kolmandaks, talupidajad võivad kliimamuutusi näha võimalusena seda enda tuluks ära kasutada. Uued võimalused avanevad meile talupidamisvaldkonnas kui taastuvate ressursside tootjad ja eriti - teises ja kolmandas põlvkonnas - naftakeemiatoodete asenduste tootjad, lisaks veel uute maaharimisviiside ulatus. Pean veel kord rõhutama teadus- ja arendustegevuse ning hariduse tähtsust, eriti põllumajandussektoris. Taastuvate ressursside tootmine aga sõltub olulisel määral jätkusuutlikkuse kriteeriumite väljatöötamisest ja kohaldamisest.
Volinik, kliimamuutus on globaalne probleem, mis mõjutab terveid ühiskondi ning ei piirdu konkreetsete tegevusvaldkondadega. Seetõttu on see kõikehõlmav ELi-ülene ja ka ülemaailmne lähenemisviis ainus viis selle probleemi käsitlemiseks. EL peaks mängima juhtivat ja hõlbustavat rolli nendes pingutustes.
Margaritis Schinas
(EL) Proua president, volinik, tee Balilt Kopenhaagenisse on nüüd avatud ja ma arvan, et see ei tohiks meil sellist survet avaldada. Peame nüüd kiiresti keskenduma teie poolt esitatud uuele sihtmärkide rühmale: kolm 20 aastaks 2020, nagu mina seda nimetan, või mida teised kutsuvad "Dimase paketiks". Kuigi nagu asjad on, ma usun, et järgmise 18 kuu jooksul kuni selle parlamendi ametiaja lõpuni peaks see algatuste pakett saama komisjoni õigusaktideks. See on meie täielik prioriteet. Paljud on teid kritiseerinud selle eest, et see pakett on liiga auahne, ja teised selle eest, et eesmärgid pole üldse auahned. Julgen öelda, et see on parim tõend sellest, et olete õigel teel.
Lubage mul lühidalt veel ühte asja mainida. Mitte ainult valitsused ja Euroopa Parlament, vaid ka üksikisikud peavad oma osa andma. Me saaksime kõik paremini toimida. Kõik alates liiklusummikutest ja lõpetades sellega, kuidas me planeerime ehitisi ja neis elame, puudutab kodanikke, mitte ainult valitsusi. Usun, et teie töö Brüsselis aitab tõsta selles suhtes üldist teadlikkust.
Genowefa Grabowska
(PL) Proua president, volinik, kuulates tänast arutelu märkasin üllatusega, et väljendit "jätkusuutlik areng" ei kasutatud kordagi. See oli moekas, isegi veidi liialt kasutatud idee veel nii hiljuti kui 1990ndate alguses, nagu näitab 1992. aastal Rio de Janeiro konverentsil osalenud riikide kokkulepe looduse kaitsmiseks piisaval määral selle kasutamise käigus.
Daamid ja härrad, jätkusuutliku arengu idee ei ole vanamoodne, poliitikute ja keskkonnakaitsjate mööduv hullus. See on idee, mille eesmärgiks on ühitada suure ökoloogilise lobitöö huve tööstusliku lobitöö omadega. Nii et vaatame Bali konverentsi saavutusi vana jätkusuutliku arengu põhimõtte valguses, mida ei hinnata ainult Euroopas, vaid ka rahvusvahelisel tasandil. Peame kaitsma oma planeeti kliimamuutuste eest, kuid mitte oma tööstuse hävitamise hinnaga. Püüame saavutada intelligentse kompromissi.
Jerzy Buzek
(PL) Volinik, osalesin Bali konverentsil Poola delegatsiooni liikmena. See oli keskmiselt edukas. Euroopa riigid vastutavad nüüd COP14 ja COP15 eest. Mis on täieliku edu kõige suuremaks takistuseks?
Minu arvates on selleks tõhusa, ligipääsetava ja odava tehnoloogia puudumine. Meie Euroopa Liiduna peaksime sellele keskenduma. Seda tehes aitame ennast ja oma majandust ning aitame ka teisi parimate tehnoloogiate siirde ja vahetamise teel. See on palju odavam kui tööstusele üha drastilisemate heitkoguste vähendamise kohustuseks tegemine. Selleks on vaja üle vaadata ELi eelarve ja ressursid üle kanda. Otsustame, et teeme seda!
Käesoleval aastal Poznańis, COP14 raames, esitab Poola valitsus ülemaailmse ülevaate parimatest tehnoloogiatest. Oma parimaid tehnoloogilisi lahendusi esitavad juhtivad ettevõtted ja kõige arenenumad riigid. Kui Kopenhaagen on 2009. aastal edukas, peame kõigepealt tagama, et edukas oleks ka Poznań 2008. aastal.
Avril Doyle
Proua president, olles osalenud oma viiendalt ÜRO kliimamuutuste COPil ja MOPil, tulin ma Balilt tagasi esimest korda tundes, et midagi on saavutatud ses kõige olulisemas globaalses küsimuses.
Üks selgemaid sõnumeid oli Balil edasilükkamatu vajadus sellise mehhanismi leidmiseks, mis tagaks senivälditud raadamise ning et meie metsade lagunemine on kõigi 2012. aasta järgse rahvusvahelise kokkuleppe osa.
Tahaksin, et oleksime olukorras, kus võiksime '20/20/20 2020. aastaks' valemile lisada veel 20 %. Kui meil oleks kokkulepitud süsteem hinnete andmiseks või kogukondadele hüvitise maksmiseks, leevendades sel moel raadamise hetkeulatust, eriti meie troopilistes metsades - olenemata sellest, kui keeruline on kaardistada põhitegureid olemasolevaks metsastamiseks -, võiksime globaalset süsinikuheidet vähendada veel 20 % võrra, nii et meie eesmärgiks oleks '20/20/20/20 2020. aastaks'.
Bali andis suunised 2009. aastal Kopenhaagenis COP15 poolt sõlmitava globaalse lepingu jaoks, mida te väga võimekalt ELis juhite ning ma tahaksin teid, volinik, kiita teie isikliku panuse eest.
Anni Podimata
(EL) Proua president, volinik, EL on kliimamuutuste vastu võitlemisel eesliinil ja selles võitluses mängite te selgelt olulist rolli. Kui EL soovib oma juhirolli säilitada, ei piisa aga ainult seadusandlike algatuste koostamisest või kohustuslike sihtmärkide kehtestamisest. EL peab mängima juhirolli ka enda kehtestatud kohustuslike sihtmärkide rakendamisel ja seda nii ühisena kui võimalik. Näeme, et ELi liikmesriikides esineb tõsiseid erinevusi kliimamuutuste vastu võitlemise sihtmärkide kehtestamisel. Sel põhjusel ootame nüüd meetmeid, stiimuleid ja algatusi, mis vähendaksid lõhet ja muudaksid ELi liikmesriikide sihtmärkide täitmise palju ühisemaks.
Zita Pleštinská
(SK) Ajutise kliimamuutuste komisjoni asendusliikmena tahaksin ära märkida Euroopa Parlamendi poolt Bali konverentsil saavutatud suurt edu.
Euroopa Parlament peab saama visionääriks, kelle eesmärgiks on alatine jätkusuutlik areng. Mida me järgmiseks peame tegema? Esiteks ei saa me oma pingutusi lõdvendada. EL peab soodustama investeerimist teadus- ja arendustegevusse, mis on suunatud vähem energiat vajavate tõhusate tehnoloogiate väljatöötamisse.
Me ei saa rääkida ainult CO2-st. Ääretult karmide ökoloogiliste tingimuste kehtestamine ei ole õige lahendus: nii tehes seame väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted Euroopas halvemasse olukorda. Me ei tohi vastu seista uutele ideedele, nagu näiteks kliimal vee abil taastuda aitamise strateegia.
Slovaki ja Tšehhi teadlaste meeskond Michal Kravčíki juhtimisel, kes on silmapaistev teadlane vee kasutamise alal kuivade linnapiirkondade taastamiseks, on koostanud uue vee paradigma. Vihmavee kogumine konteineritesse on lihtne, kiire ja väga tõhus lahendus. Usun, et vihmavee ladustamine tuleviku tarbeks selle asemel, et lasta sel kanalisatsiooni voolata, on hea strateegiline lahendus mitte ainult USAs, vaid ka Euroopas. Loodan, et komisjon ja nõukogu toetavad innovaatorite ideid ja et uue vee paradigma kasutamisele langeb Euroopas osas toetus, mida see väärib.
Mairead McGuinness
Proua president, on imetore debatti kuulata, seejärel ise vastata ja kuulata neid, kes olid Balil, sest me ei saa piisavalt teavet selle kohta, mis seal juhtus.
Kas ma võiksin tõstatada ainult ühe konkreetse küsimuse? Kliimamuutustest rääkimine on moes ja kuigi avalikkus hetkel toetab meid, kardan ma, et me riskime nende kaotamisega. Peame olema väga hoolikad oma soovituste ja ettepanekute osas, et need oleksid täideviidavad ja et meil oleks ette näidata praktilisi tulemusi.
Seoses põllumajandusega, mida mainis eriti prl Schierhuber: näiteks Iirimaal pärineb 28 % heitgaasidest põllumajandusest. Ma usun, et põllumajandus on juba märkimisväärselt panustanud. Veel kord, me peame olema hoolikad, et me ei nõuaks põllumajanduselt liiga palju ja ei riskiks oma toiduohutuse kaotamisega. Sellele probleemile ei ole kerge lahendust leida. Mainiti metsasid. Ma olen arvamusel, et peame julgustama suurte metsadega kontinente, et need metsa maha ei võtaks, just nagu peame julgustama oma talunikke püsikarjamaid mitte üles kündma tänu sellistele olulistele neeldajatele.
Teene siis globaalsel tasandil kõik, mis suudame ja loodame, et inimesed usuvad selles küsimuses Euroopa juhirolli, sest selleta ei ole meil tõesti võimalust oma eesmärke saavutada.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Proua president, tahaksin kõigepealt tänada Euroopa Parlamendi liikmeid äärmiselt positiivsete panuste eest.
Üks on selge: oleme täna õhtul kuulnud vaatenurki, mis esindavad selliste riikide seisukohti, nagu USA ja Austraalia, kes ei tahtnud Kyoto protokolli ratifitseerida. Need vaatenurgad on nüüdseks sinnapaika jäetud, kuna Austraalia on Kyoto ratifitseerinud ja USAs, nii föderaalsel kui riiklikul tasemel neid vaatenurki enam ei tunnistata.
Kuulsin ka üht väära väidet, mille, ma olen kindel, lugupeetud parlamendiliige tegi heas usus, nimelt et USA tulemused on paremad kui ELi omad. 2005. aasta andmete alusel aga on näha, et USA on suurendanud oma kasvuhoonegaaside heitkogust 16,4 % võrra, samas kui EL läheneb Kyoto sihtmärgile ja 2005. a emiteeris kokku 7,9 % vähem kui 1990ndatel. Seega on suur lõhe ELi saavutuste ja selle vahel, mida USA ei suuda saavutada, ning tuleks märkida, et USA pidi Kyoto protokolli järgi, millele ta alla kirjutas, kuid mida ta ei ratifitseerinud, oma heitkoguseid vähendama 7 % võrra. -7 % sihtmärgi asemel moodustasid heitkogused 2005. a +16,4 %, samas kui EL läheneb -8 % sihtmärgile. See on juba vähem kui 1990ndate tase.
Tahaksin samuti märkida, et Iirimaa suurim probleem on transpordist pärit süsihappegaasi heitkoguste oluline suurenemine. Viimastel aastatel oleme näinud kasvuhoonegaaside heitkoguste 160 % tõusu. Kahtlemata mängib siin suurt rolli põllumajandustootmine, ja selles valdkonnas on palju lahendusi. Näiteks Uus-Meremaa on välja töötanud spetsiaalse loomasööda, mis aitab suuresti piirata süsihappegaasi heidet.
Daamid ja härrad, Bali tegevuskava, mille osas jõuti kokkuleppele eelmise aasta detsembris, on tuleviku rahvusvahelise kliimamuutuste režiimi küsimuses peetavate arutelude oluline osa. Meie peamiseks saavutuseks oli ametlike läbirääkimiste alustamine; nüüd esineb viiteid sellele, et kliimamuutuste vastu võitlemiseks vajalik sihtmärk täidetakse, pidades silmas kliimakokkulepet 2012. aasta järgseks perioodiks. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames on heaks kiidetud uue pikaajalise koostöö osas läbirääkimisteks ad hoc töörühma moodustamine lisaks ad hoc töörühmale, kes juba Kyoto protokolli raames tegutseb. Kõik ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osapooled, kaasa arvatud USA, osalevad nendes läbirääkimistes. Oluliseks küsimuseks on võitlus kliimamuutuste vastu. Peame leidma viisi rahastamise kiirendamiseks, investeeringute suunamiseks ja muutma need viisid veelgi keskkonnasõbralikumaks: see soodustab puhta tehnoloogia arendamist ja kliimamuutuste vältimatute mõjudega kohanemist, meelitades nii ligi investeeringuid nii avalikust sektorist kui suurest osast erasektorist. See on läbirääkimiste keskne osa; lubage mul aga rõhutada, kui oluline on see, et meie ELis tegutseksime viivitamata. Nagu teie resolutsioon õigesti toonitab, peame me muu hulgas suurendama oma püüdlusi kliimaparameetrite integreerimisel oma arengupoliitikasse.
Olen veendunud, et me suudame olla edukamad valdkondades nagu kaubandus ja investeeringud kahepoolsel ja piirkondlikul tasandil. Erasektori suurem mobiliseerimine on samuti olulise tähtsusega ja seda tuleks veelgi enam kasutada.
Raadamise takistamine on kahtlemata väga tähtis. Nagu te õigesti märkisite, võivad suhteliselt väiksed investeeringud aidata meil saada kasu nii kliimamuutuste vastu võitlemisel kui bioloogilise mitmekesisuse kadumise ennetamisel. Liigume selles suunas, kuna raadamise takistamist saab teostada isegi enne kokkuleppe sõlmimist või uue kokkuleppe jõustumist. See on seega oluline valdkond, mida käsitlema peame.
Komisjon soovib kindlasti aidata ELil säilitada juhtivat rolli nendes uutes aruteludes tuleviku kliimamuutuste korraldamise kohta; loodan selles osas väga teie toetusele. Me oleme alles nende läbirääkimiste alguses, mis käsitlevad kliimamuutuste poliitikaid 2012. aasta järgseks perioodiks. ELi juhtroll kliimamuutuste küsimuses on oluline, kui soovime tagada selle dialoogi jätkumise ja positiivsete tulemusteni jõudmise. Siiski peame alati meeles pidama, et meie juhiroll sõltub ja seda mõjutavad poliitikad ja meetmed, mida me ELis vastu võtame. Kliimapoliitika rakendamine ELis ja kliima- ja energiameetmete paketi kiire heakskiitmine on jätkuvalt ülioluline, kui soovime säilitada oma juhirolli ja juhtida rahvusvahelisi pingutusi kliimamuutustega võitlemisel eduka tulemuse suunas.
Rõhutan veel kord, et me ootame selles küsimuses jätkuvat ja tihedat koostööd parlamendiga.
President
Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel on minuni jõudnud ettepanek seda arutelu lõpetavaks resolutsiooniks.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, 31. jaanuaril 2008.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Sebastian Valentin Bodu  
kirjalikult. - (RO) Saime hiljuti dokumendi kliimamuutuste kohta, mida me kõik näha võime. Dokument pealkirjaga "Ära võitle, kohane - Peaksime loobuma tulututest katsetest kliimamuutuste vastu võidelda" on saadetud avaliku kirjana ÜRO peasekretärile.
Nagu selle pealkiri viitab, innustavad 100 spetsialisti meid leppima kliimamuutustega mitte loobudes, vaid entusiastlikult, väites, et CO2 on oluline fotosünteesiks.
Mina ei ole keemik ega bioloog, kuid mul ei ole õnnestunud eirata viimastel aastatel aset leidnud dramaatilisi kliimamuutusi. Tahes-tahtmata märkan, et meil ei ole enam nelja aastaaega, vaid kaks. Ma ei loobu ideest, et kümne aasta pärast ma suusatan sisetingimustes 100-jardisel mäenõlval. Ma ei lepi märkusega, et võin nahavähi saamise hirmus päevitada ainult hommikul kella viiest seitsmeni. Nii ütlen ma endale - ma ei hooli põrmugi nende fotosünteesist, ma tahan suusatada, päevitada ja elada normaalset elu.
Gyula Hegyi  
kirjalikult. - (HU) ÜRO organiseeritud kliimatippkohtumine Balil ei andnud mingeid konkreetseid tulemusi, kuid avas tee uue, globaalse kliimalepingu sõlmimiseks pärast aastat 2012. Kahjuks ei soovi suurimad heitkoguste tekitajad USA ja Hiina ikka veel osaleda selles tähtsas protsessis, mis panustab Maa tulevikku. Võttes arvesse ettevalmistusi Ameerika presidendivalimisteks, mis siiani aset on leidnud, võime aga loota, et võidab kandidaat, kes vastukaaluks praegusele administratsioonile tunneb vastutust meie planeedi tuleviku eest. Kui USA allkirjastab kliimaleppe, on loodetavasti lihtsam veenda ka Hiinat. Muidugi ei tohi me unustada, et Euroopa on Hiina toodete suurim tarbija, ja seetõttu on meil ostjatena samuti oma osa Hiina kasvuhoonegaaside heitkoguste tekkes.
ELi esindajad rääkisid oma sõnavõttudes Balil kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisest 25-40 % võrra. Eelmisel aastal hääletas Euroopa Parlament 30 % heitkoguste vähendamise poolt. Komisjoni viimane aruanne teeb ikka veel ettepaneku ainult 20 % heitkoguste vähendamiseks 2020. aastaks. Oleks soovitav need eesmärgid selgeks teha, et toetada samu sihte nii ELis kui väljaspool, ning mis minusse puutub, siis mina toetan muidugi auahnemat, 30 % vähendamist.
Daciana Octavia Sârbu  
kirjalikult. - (RO) Bali konverentsi tipphetk oli kindla kliimatuleviku suuniste vastuvõtmine, mis kujutab endast uut läbirääkimisprotsessi, mis peaks lõppema aastaks 2009 ja viima läbirääkimiste jätkamiseni globaalse soojenemise osas pärast 2012. aastat, kui lõpeb Kyoto protokolli esimene etapp.
Konverentsi tulemus koosnes olulistest otsustest, mis panid aluse suunistele: kohanemisfond, rohelise tehnoloogia siirdamine rikastest riikidest vaestesse, meetmed raadamisest ja metsade lagundamisest tekkinud heitkoguste vähendamiseks arengumaades. Raadamise vastu võitlemine on Euroopa keskkonnapoliitika oluline prioriteet ja liikmesriikide kooskõlastatud pingutus aitab võidelda globaalse soojenemisega.
On paljutõotav, et Bali tegevuskava sisaldab strateegiaid keskkonnakatastroofide kontrolli alla saamiseks ja vahendeid kliimamuutustega seonduva kahju hindamiseks arengumaades. EL mängis peamist rolli konverentsi edukas tulemuses tagades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma uusimaid teaduslikke ettepanekuid piisavalt kaaluti.
Csaba Sándor Tabajdi  
kirjalikult. - (HU) Ma tervitan Bali kliimakaitse tippkohtumisel saavutatud kompromissi ja sellega seonduvat Euroopa Parlamendi kliimamuutuste komitee otsust.
Minu arvates on Bali kompromiss läbimurre, kuna osapooled nõustusid osalema läbirääkimistel uue kliimamuutuste kokkuleppe küsimuses, mis asendab 2012. aasta aeguvat Kyoto protokolli. Samal ajal on arengumaad ja USA esimest korda samuti lubanud vähendada kliimamuutuste mõju.
Ungari seisukoht on sama, mis teistel ELi liikmesriikidel. 2007. aasta märtsis otsustas Euroopa Nõukogu võrreldes 1990. aasta tasemega vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % võrra aastaks 2020. Selle auahne sihtmärgi saavutamiseks koostas Euroopa Komisjon oma kliimakaitsekava ja taastuva energia paketi, olles nii eeskujuks teistele industrialiseeritud riikidele.
Loodan, et see, eile Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni poolt vastu võetud aruanne jätkusuutliku põllumajanduse ja biogaasi küsimuses, annab oma panuse ka kliimamuutuste vastasesse võitlusesse.
Tahaksin juhtida tähelepanu asjaolule, et kliimamuutus on Ungaris juba tõsine probleem, kuna kõrbestumine Doonau ja Tisza vahelist ähvardab piirkonda. Homokhátsági piirkonna keskkondlik ja sotsiaalne erosioon tuleb peatada, kuna see paneks umbes 800 000 inimese toimetuleku veel suuremasse ohtu.
Peame Homokhátsági kõrbestumise peatama!
(Istung peatati kell 20.40 ja jätkati kell 21.00.)
