Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0491/2008).
Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Esimene osa

Teema: kriisikava VKEdele
Mõeldes praegusele finants- ja majanduskriisile, mis on Jean-Claude Trichet' sõnul tõsiseim kriis pärast Teist maailmasõda, tahaksin komisjonilt küsida VKEde jaoks plaanitava kriisikava kohta.
Taastamise raamprogrammis, mis avaldatakse 26. novembril, esitatakse lühiajalised majanduslangust pidurdada aitavad meetmed. Komisjon analüüsib uusi rahastamisviise ja olemasolevate vahendite uutmoodi kasutamist. Samuti soovib ta suurendada Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Liidu pikaajalisi laene andva asutuse käsutuses olevat kapitali. Investeerimispank on juba koostanud 30 miljardi euro suuruse laenupaketi, et abistada raha leidmise raskustes olevaid väikeettevõtteid. Selline tegevus on ülimalt kiiduväärne, kuid praegu on üks tõsisemaid VKEde ees seisvaid probleeme hoopis laenu tagasimaksmine. Kas Euroopa Komisjon on välja töötanud kriisikavasid spetsiaalselt selle probleemi lahendamiseks?
Joaquín Almunia
komisjoni liige. - (ES) Austatud juhataja, komisjoni ettepanekus väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” kohta mööndakse igati väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ees seisvaid probleeme.
Mis puudutab juurdepääsu rahastamisvõimalustele, mis on Tadeusz Zwiefka küsimuse teema, siis komisjon on koos Euroopa Investeerimispangaga (EIP) välja pakkunud konkreetsed meetmed olukorra parandamiseks.
Loomulikult nõustume sellega, et VKEdele tuleb pakkuda spetsiaalset abi. Finantskriis on paljudes liikmesriikides tõsiselt piiranud ettevõtetele, eelkõige VKEdele kasutada olevate rahastamisallikate arvu. Ühenduse institutsioonid ja liikmesriigid on võtnud oma pädevusvaldkondades konkreetseid meetmeid sellise mõju leevendamiseks.
Komisjon on võtnud meetmeid finantssüsteemi stabiliseerimiseks, mis aitab pankadel hakata oma klientidele taas laenu andma. Samuti oleme väljendanud toetust teatud muudatuste tegemisele raamatupidamiseeskirjades ning tegevuse kiirendamisele seoses pankade rekapitaliseerimise ja hoiuste tagamise kavadega.
Lisaks, nagu te teate, kiitis komisjon 26. novembril heaks 200 miljardi euroni küündiva taastamiskava. Euroopa Ülemkogu avaldas eelmisel nädalal kavale toetust ja kiitis selle heaks. Nagu meie teatises on öeldud, sisaldub selles 200 miljardis euros majanduse taaselustamiseks mõeldud 30 miljardit, mis tuleb Euroopa Liidu eelarvest või EIP rahastamisalgatustest.
Neis meetmeis leidub kindlasti raha ja abi saamise võimalusi - olgu eelarvevahendite või rahastamisalgatuste näol -, millest VKEd saavad märkimisväärset kasu. See täiendab käesoleva aasta septembris Nice'is toimunud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu mitteametlikul kohtumisel saavutatud kokkulepet, et EIP tõhustab just VKEdele mõeldud rahastamisvõimalusi ja hakkab neid ellu viima juba varem.
Lisaks neile kokkulepetele on EIP teatanud, et võimaldab VKEde vaherahastamist - erialakeeles mezzanine financing - Euroopa Investeerimisfondi kaudu kokku ühe miljardi euro ulatuses.
Nagu ma enne ütlesin, leidub eri liikmesriikide kavades ja eelmisel nädalal Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud taastamiskava raames juba palju näiteid majanduslikult mõjukatest Euroopa Liidu riikidest - näiteks Ühendkuningriik, Prantsusmaa, Saksamaa ja Hispaania -, kes on loonud spetsiaalsed rahastamismeetmed VKEdele. Nagu me kõik teame, on VKEde osa meie riikide müüginumbrites, tööhõives ja tootlikkuses märkimisväärne.
Lõpetuseks tahaksin mainida kokkuleppeid, mille komisjon on praegusel eriliste majandusraskuste ajal riigiabi vajalikul määral paindlikumaks muutmiseks sõlminud, lähtudes asutamislepingus kirjas olevatest sätetest. Ka sellest saavad kasu eelkõige VKEd. Näitena võib tuua meie eilse kokkuleppe vähese tähtsusega riigiabi piirmäära tõstmise kohta.
Veel olgu öeldud, et jaanuaris toimub konstruktiivne dialoog komisjoni, VKEde ja nende esindajate ning pankade vahel, et vahetada mõtteid riigiabi tõhususe ja praeguse olukorra üle ning selle üle, kas viimastel kuudel vastu võetud otsuseid on ehk tarvis tõhustada.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, tänan teid nii üksikasjalike selgituste eest. Et te mainisite komisjoni tööd ja Euroopa Investeerimispanga kohustusi, tahaksin küsida, kas käimasolevasse dialoogi kaasatud ja päris suurt toetust saavad pangad on üldiselt samuti asunud järgima tegevuspõhimõtteid, mis tagavad VKEde enam-vähem sujuva tegutsemise? On nad võtnud endale sama kohustuse?
Joaquín Almunia
komisjoni liige. - (ES) Vastuseks Tadeuzs Zwiefka küsimusele ütlen, et kindlasti räägime me pankadega. Ka nende öeldust ilmnevad raskused, milles nad oma bilansi ja finantsaruannetega vaevlevad.
Ilmselgelt on kõikide vahendite, kõikide nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil vastu võetud otsuste ja meetmete, samuti likviidsuse nõude ning Euroopa Keskpanga ja teiste keskpankade tehtud intressimäärade kärbete eesmärk hoida ära laenukrahhi ning stimuleerida majandust ja luua sobiv raamistik sellise laenu- ja rahastamisolukorra taastamiseks, mida pered ja ettevõtted vajavad.
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted sõltuvad oma tegevuse rahastamisel kahtlemata palju rohkem pangalaenudest kui suurettevõtted. Põhjus on selles, et hoolimata praegustest raskustest turul saavad suurettevõtted otse väljastada väärtpabereid või võlakirju ning leiavad raha väärtpaberiturgudel või püsituluväärtpaberiturgudel. VKEd vajavad panka vahendajaks.
Me loodame väga, et pangad ja laenusüsteem reageerivad hästi sedavõrd ulatuslikule abile ja toetusele, mida praegu vaja on, aga mis sellises ulatuses oleks veel mõne kuu eest olnud kujuteldamatu.
Ma leian, et mitte üksnes meie valitsused, Euroopa institutsioonid ja keskpangad ei pea endale kohustusi võtma - me võtamegi neid -, vaid ka pankadel on kohustused, kuivõrd neid on toetatud riigi rahal või sellega tagatud hoiustel põhineva rekapitaliseerimise teel. Neil on kohustused kogu ülejäänud ühiskonna ja eriti VKEde ees.
Mairead McGuinness
Austatud volinik, teie viimane tähelepanek oli igati asjakohane. Pangad peavad mõistma, et nad vajavad VKEsid ja et nad on nende pealt varem raha teeninud.
Mu küsimus on vist väga elementaarne: kas see toimib? Me ei pruugi praegu teada, kas see toimib, kuid millal me seda teada saame ja millal me ütleme, et peame midagi muud ette võtma? Kolmkümmend miljardit eurot on märkimisväärne summa, kuid Iiri võimud on pidanud tegema pankadele kümne miljardi eurose rahasüsti ja mõned sõltumatud eksperdid ütlevad, et Iiri pankade rekapitaliseerimiseks läheb vaja kolmkümmend miljardit. Ehk te kommenteeriksite seda?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tahaksin teilt küsida, millise korra kohaselt saaks Rumeenia VKEd sellest 30 miljoni euro suurusest spetsiaalsest eelarvest raha. Millise korra kohaselt saavad liikmesriigid soodustada VKEde juurepääsu sellele rahastamisvõimalusele? Te rääkisite Prantsusmaa plaanist, Ühendkuningriigi plaanist... Tahan küsida, kas raha antakse põhimõttel "kes ees, see mees” või on liikmesriikide ja seega ka Rumeenia VKEdel võrdne võimalus raha saada.
Joaquín Almunia
komisjoni liige. - (ES) Lugupeetud juhataja, austatud daamid ja härrad! Meil on turumajandus - olen kindel, et kõik siinviibijad on sellega nõus. Turumajanduse mängureeglid on just sellised, nagu nad on.
Seega ei usu ma, et kellegi arvates toimiks laenusüsteem, finantssüsteem või majandus üldiselt paremini, kui kõik majanduselu mõjutajate, antud juhul eriti finantsasutuste tehtud otsused oleks langetatud hoopis riikide ministeeriumides või mõnes paljudest Euroopa institutsioonide hoonetest Brüsselis.
Sellest tulenevalt peavad just pangad laenude andmise üle otsustama. Kui aga pangad tuginevad riigi rahale ja riigi tagatistele, siis peavad nad täitma ka teatud tingimusi. Pangandussektorile mõeldud riiklikud toetuskavad erinevad oma tingimuste poolest, need sõltuvad asjaoludest, kontekstist ja igas asjaomases riigis kasutatavast vahendist.
Omalt poolt oleme Euroopa Komisjonis kiitnud heaks iga liikmesriigi esitatud hoiuste tagamise skeemi, et tagada nende kooskõla konkurentsi- ja riigiabieeskirjadega. Praegu on meil lõppjärgus kõige uuemate riiklike rekapitaliseerimiskavade heakskiitmine.
Komisjon on võtnud vastu ja avaldanud mõned mitmeid valdkondi puudutavad normid, et selgitada, millistest kriteeriumidest me praegustes erakordsetes oludes lähtume, kui analüüsime nende kavade vastavust asutamislepingus sätestatule. Oleme komisjonis kehtestanud kõikidel juhtudel kuuekuuse tähtaja, sest meil on kohustus ja ka soov teha selgeks, mis on nende kuue kuu jooksul pärast kavade algset heakskiitmist toimunud.
Kui nende toetuskavade raames eraldatud raha - maksumaksjate ehk kodanike raha - kasutatakse korralikult ja rasked majandusolud mõjutavad jätkuvalt finantsturgude toimimist, võime anda loa kavasid jätkata. Kui majanduse olukord on paranenud - mida me kõik loodame -, või kui raha ei kasutata otstarbekohaselt, reageerime me vastavalt ja langetame vajalikud otsused.
Raharingluse, laenuturgude ja laenusüsteemide toimimise parandamiseks riskitakse maksumaksjate rahaga ning me ei kavatse lasta seda kasutada valesti või piisavalt heade tulemusteta.
Vastuseks teisele, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete abiprogramme käsitlevale küsimusele ütlen, et Euroopa Investeerimispank tegutseb kõigis liikmesriikides asuvate vahendajate kaudu. Seega pakuvad just igas liikmesriigis asuvad vahendajad tootlikule sektorile, täpsemalt VKEdele, krediidi- ja rahastamisvõimalusi, lähtudes meie loodud toetusprogrammidest. Need vahendajad või finantsüksused peavad pakkuma ka teie mainitud teavet.
Teema: terrorismivastane võitlus
Eelmisel nädalal Mumbais toimunud kümnes terrorirünnakus hukkus vähemalt 188 ja sai haavata mitusada inimest. Mida kavatseb komisjon teha, et sundida Pakistani valitsust lõpetama sealsete terrorirühmituste toetamist?
Teema: komisjoni meetmed Pakistani terrorirühmituste vastu
Milliseid meetmeid Euroopa Komisjon võtab, et sundida Pakistani võime hoiduma terrorirühmituste tegevuse toetamisest ja soosimisest?
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Usutavasti võin öelda, et nii nagu paljud teisedki, on komisjon hiljuti Mumbais toimunust šokis. Ka nõukogu mõistis selle 8. detsembril väga selgelt ja jõuliselt hukka.
Sellega seoses väljendas Euroopa Liit lootust, et Pakistan teeb edaspidi igakülgset koostööd India uurimisorganitega ja et mõlemad riigid tegutsevad üheskoos süüdlaste kohtu ette toomiseks. Terrorivõrgustike eesmärk on õõnestada rahu ja stabiilsust piirkonnas. Neil ei tohi lasta edu saavutada. Euroopa Liit on seepärast kutsunud üles tõhusamale piirkondlikule koostööle terrorismiga võitlemisel.
Edasi viivad dialoog ja koostöö. Need aitavad käsitleda erinevusi teineteise arusaamades ja suhtumistes. Pakistani tsiviilvalitsusega koostöö tegemisele puudub alternatiiv. President Zardari on, nagu te teate, näidanud, et soovib saavutada leppimist. Pakistani võimud on vahistanud inimesi seoses nende või teatud organisatsioonide väidetava osalusega Mumbai rünnakutes. Tegemist on väga oluliste sammudega.
Praegu vajame aga Pakistani valitsuse vankumatut tahet terrorivõrgustikud hävitada, et hoida ära uusi rünnakuid. Komisjon analüüsib võimalust algatada projekte, mis aitaksid Pakistanil terrorismiga paremini võidelda.
Järgmise aasta jaanuaris on kavas Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse koordinaatori Gilles de Kerchove'i ja komisjoni esindajate visiit. See on kõik, mida oskan neile kahele küsimusele vastuseks öelda.
Ryszard Czarnecki
(PL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, me kirjutasime need küsimused koos kolleeg Kuciga kolm nädalat tagasi. Nagu te ka ise märkisite, on mõned asjad vahepeal muutunud. Seega sooviksin kuulda teie hinnangut ja kommentaari Pakistani valitsuse avalduse kohta, et neil ei ole kavas ühtegi vahistatud terroristi India võimudele üle anda. Kas selline avaldus võib mõjutada New Delhi, Islāmābādi ja Karāchi suhteid?
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Tahaksin oma küsimust täiendada. Kuidas me saame ära hoida Pakistani territooriumi kasutamist Talibani võitlejate väljaõppeks? Edaspidi on neil märkimisväärne osa võitlustes Afganistanis, kus kasutatakse Euroopa ja Ameerika väeüksusi.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Nagu ma ütlesin, on tegemist tõeliselt keerulise, tundliku ja olulise teemaga. Üks viis, kuidas me aidata saame, on edendada demokraatiat, õigusriiki, terrorismivastast poliitikat ja koostööd nii kogu piirkonnas kui ka asjaomases riigis. Minu meelest peitub selles teatud võimalus. Me püüame luua usaldust, kuid samal ajal jälgime kasutatavaid menetlusi ja tehtavaid samme hoolikalt. Mis puudutab teie mainitud otsust jätta kahtlustatavad välja andmata, siis see ei tähenda muidugi mitte õiguspärast toimimist, vaid toimimist moel, mis on oluline Pakistani enda süsteemi jaoks, et kaotada nii selles riigis kui ka lähiümbruses võimalused terrorismiks, mis viis Indias Mumbais nii traagiliste tagajärgedeni.
Mis puutub üldisesse koostöösse, siis minu meelest saaks Euroopa Liit koos paljude partnerriikidega luua tihedamad sidemed valitsustega, kes tõesti tegutsevad ennetuse vallas aktiivsemalt ja korraldavad rohkem ühist luuretegevust terrorivõrgustike vastu. Loodan, et hiljuti Pakistanis toimunud haarang terrorivõrgustikule on selle hea näide, kuid me peame siiski jälgima, kuidas kõik see seal kulgeb. Me oleme kohal - küll piiratud võimalustega, aga siiski. Me suurendasime järgmiseks arvestusperioodiks, aastateks 2007-2010, Pakistaniga tehtavale koostööle eraldatavat eelarvet. See on nüüd 200 miljonit eurot. Muu hulgas võetakse eesmärgiks tugevdada tõepoolest õigusriiki ja demokraatlikke institutsioone ning aidata riigil endal selles suunas liikuda.
See on kõik, mida ma praegu öelda oskan. Ehk on meil jaanuaris pärast komisjoni esindajate ja nõukogu koordinaatori Pakistani-visiiti rohkem nii teavet kui ka tegelikke tulemusi.
Teema: investeeringud energia infrastruktuuri
Majandus- ja finantskriis mõjutab paljusid liikmesriike. Igal nädalal kuuleme uutest meetmetest, mis mõjutavad liikmesriikides tuhandeid töötajaid. Energia infrastruktuuri investeerimine on üks Euroopa võimalustest majanduskriisiga toime tulla. Selliste infrastruktuuride (nafta- ja gaasijuhtmed ning elektrienergia tootmise ja edastamise infrastruktuur) jaoks on vaja ulatuslikke investeeringuid ja nende rakendamine on keskpika või pika perioodi ettevõtmine. Kui tahetakse leida piisavalt investeeringuid energia infrastruktuuri, peab liikmesriikide käsutuses olema suurem üleeuroopalise transpordivõrgustiku eelarve, sest vastasel juhul nende eelarve puudujääk suureneb mõneks ajaks. Milliseid meetmeid komisjon kavandab, et toetada praegusel majandus- ja finantskriisi ajal liikmesriike nende jõupingutustes energia infrastruktuuri tehtavate investeeringute märkimisväärsel suurendamisel.
Joaquín Almunia
Proua Ţicău, te küsisite energia infrastruktuuri tehtavate investeeringute kohta. Komisjoni vastuvõetud teises strateegilises energiasektori ülevaates toonitatakse pakilist vajadust selle järele, et Euroopa Liit suurendaks investeeringuid energia infrastruktuuri, toetamaks meie energiapoliitika eesmärke, milleks on energiavarustuse kindlus, jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime. Ka eelmisel nädalal toimunud energeetikaministrite nõukogu kohtumisel rõhutati infrastruktuuri tehtavate investeeringute tähtsust: sama oluline on energia ja kliimamuutuse kokkulepe, mille Euroopa Ülemkogu eelmisel nädalal heaks kiitis ja mille te ise täna siin parlamendis vastu võtsite.
Komisjon rõhutab tungivalt - ja usun, et võime seejuures arvestada ka nõukogu ja parlamendi toetusega -, et praegune majanduslangus ei tohiks olla energia infrastruktuuri tehtavate investeeringute edasilükkamise või vähendamise põhjuseks. Energiasse ja eelkõige energia infrastruktuuri investeerimine peaks edendama töökohtade loomist, soodustama uuendustegevust, ärgitama uutele algatustele ja uue tehnoloogia kasutamisele ning aitama kaasa majandususalduse kasvule. Samuti peaks see tooma kasu nii, et aitab riigil kiiremini muutuda vähe CO2 heitkoguseid õhku paiskavaks riigiks.
Komisjoni ja nõukogu heakskiidetud majanduse taastamise kavas teeme ettepaneku eraldada kuni 2010. aastani ühenduse kasutamata eelarvevahenditest veel neli miljardit eurot üleeuroopalistele energiavõrkudele ja nendega seotud investeeringutele. Teisisõnu kasutataks sel otstarbel neli miljardit eurot viiest miljardist, mida me soovitasime teatises, oma kavas.
Eelmisel nädalal kiitis Euroopa Ülemkogu heaks meie selleteemalise ettepaneku põhipunktid. Nüüd jääb üle vaid oodata, kuidas tõlgendavad Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes sisalduvaid üldisi avaldusi eelarvepädevad asutused - nõukogu ja Euroopa Parlament.
Lisaks on Euroopa Investeerimispank lubanud suurendada märkimisväärselt, kuni kuue miljardini aastas, eraldisi kliimamuutusesse, energiavarustusse ja selle kindlusesse ning energia infrastruktuuri tehtavate investeeringute rahastamiseks. Samuti teatas ta, et võtab kohustuse kiirendada praeguse laenude tagamise vahendi kasutamist, et aidata rahastada üleeuroopalise võrgu projekte. Selle eesmärk on suurendada erasektori osalust, sest see on eriti oluline. Üksnes riigi ressurssidest ei suuda me rahastada kõiki kuni aastani 2020 või 2030 - prognoosid on erinevad - vajalikke investeeringuid.
Lõpetuseks tahaksin välja tuua ühe teguri, mille mõju on loodetavasti eriti suur. Selle on heaks kiitnud ka Euroopa Ülemkogu ja see lisati meie ettepanekutesse. Pean silmas otsust asutada 2020. aasta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride fond, Euroopa Investeerimispanka, riiklikke infrastruktuure rahastavaid ameteid ja teisi võimalikke osalejaid kaasav fond, mille eesmärk on rahastada avalikke infrastruktuuriprojekte ja muid sarnaseid projekte eelkõige energia infrastruktuuri vallas.
Seega on teie küsimusega seotud valdkonnas viimastel nädalatel vastu võetud palju olulisi otsuseid või viiakse neid juba ellu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Suur tänu vastuse eest! Tahaksin märkida, et äärmiselt oluline on investeerida varustusvõrkudesse. Kui soovime edendada taastuvenergiat või taastuvatest energiaallikatest toodetavat energiat, peab sellise energia tootjatel olema juurdepääs varustusvõrkudele, et nad saaksid edastada energia lõpptarbijale. Seepärast loodangi, et kõnealused rahastamisvahendid hakkavad läbipaistvalt toimima niipea kui võimalik.
Joaquín Almunia
Lugupeetud juhataja! Ma vastan hästi lühidalt.
Olen eelöelduga täiesti nõus. Mainitud energeetikaministrite nõukogu võttis oma 8. ja 9. detsembri kohtumisel vastu taastuvenergia direktiivi. Pean seda veel üheks sammuks teie nimetatud eesmärgi poole.
Olen täiesti nõus nii teie ettepanekuga kui ka prioriteetidega, mis te selles valdkonnas seadnud olete.
Teema: sisserändajate laste haridus
Hiljutises teatises tegi komisjon ettepaneku arutada sisserändajate laste hariduse teemat, viidates ka Euroopa võõrtöötajate lastele. Milliseid rahastamisvõimalusi loob komisjon liikmesriikidele, et parandada selliste laste emakeeleõpet, eriti kui tegemist on Euroopa Liidu ametliku keelega?
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Tahaksin tänada Marie Panayotopoulos-Cassiotoud nii tema küsimuse eest kui ka selle eest, et ta pöörab nii suurt tähelepanu paremale ja suuremale hariduskoostööle.
Selle konkreetse teema kohta võin öelda, et elukestva õppe programm ei ole mitte üksnes kõlav nimetus, vaid väga jõuline vahend ja peamine vahend, millega tehakse haridusega seotud rahastamisallikas komisjonile kättesaadavaks. Keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamine kuuluvad kogu programmi konkreetsete eesmärkide hulka.
Üks haruprogrammidest, Comenius, toetab rahvusvahelisi projekte, milles tegeldakse sisserändaja taustaga laste eriliste vajadustega, sealhulgas keelelise aspekti ja keeleõppega. Comeniuse raames korraldatav niinimetatud põhitegevus "Keeled” toetab igasuguste keelte, sealhulgas Euroopa Liidu ametlike keelte õpet. Teine Comeniuse alla käiv põhitegevus "Info- ja sidetehnoloogia” toetab ka projekte, mille eesmärk on arendada info- ja sidetehnoloogia uuenduslikku kasutamist keeleõppes, eelkõige seoses eriliste haridusvajaduste ja sisserändaja taustaga laste vajadustega.
Euroopa Sotsiaalfond on peamine rahastamisallikas, mis pakub spetsiaalset toetust sisserändajate ja teiste ebasoodsamas olukorras olevate elanikerühmade harimiseks ja koolitamiseks. Projektide elluviimise eest vastutavad eeskätt riikide ametiasutused.
Lõpetuseks märgin, et Euroopa Integratsioonifond, mis keskendub äsja mõnda liikmesriiki saabunud kolmandate riikide kodanikele, toetab integratsioonialgatusi, muu hulgas hariduse ja keeleõppe valdkonnas.
Arutelu rände ja liikuvuse rohelise raamatu avaliku konsulteerimise tulemuste üle lõpetatakse aasta lõpuks. See on avatud ja asjakohane kõigile sidusrühmadele ning ma kutsun veel kord kõiki huvilisi üles selles osalema. Arutelus käsitletakse sisserändaja taustaga laste hariduse rahastamise vahendeid. Need küsimused lisatakse poliitikadokumenti, mis avaldatakse järgmisel aastal Tšehhi eesistumisajal vastusena rohelisele raamatule.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Austatud juhataja! Tänan volinikku vastuse eest. Pean arutelu avatust kiiduväärseks. Tänu sellele on mul võimalus öelda avalikult, et Euroopa sisserändajate emakeel on vara, mida tuleb hoida. Voliniku kaasmaalased Hispaanias, Saksamaal ja teistes Euroopa riikides, kuhu nad emigreerusid, soovisid samamoodi nagu kreeklasedki, et nende lapsed õpiksid kreeka ja hispaania keelt. Uued sisserändajad uutest Euroopa Liidu liikmesriikidest peaksid seega samuti oma emakeelt hoidma ja sama peaks tegema sisserändajate teine põlvkond. Euroopa Liidu ametlikud keeled on Euroopa vara ja neid tuleb au sees hoida.
Ján Figeľ
Lugupeetud juhataja, austatud daamid ja härrad! Hariduse ja kutseõppe vallas tehtava koostöö eesmärk on toetada kultuurilist mitmekesisust, mis kajastub väga ilmekalt ka siin kasutatavate keelte rohkuses. Suurepärased järeldused, mida ma pean väga tundlikuks ja tuleviku seisukohalt poliitiliselt oluliseks, võeti vastu novembris, kui 27 riigi ministrid kinnitasid oma kindlat soovi luua tingimused, kus noorte liikuvus oleks pigem reegel kui erand.
Praegu on liikuvus ressursside puuduse tõttu üsna piiratud, kuid tulevikus võiks sellest saada üks paremaid vahendeid mitmekesisuse, avatuse ja kultuuridevahelise suhtlemise või dialoogi soodustamiseks.
Mul on hea meel, et toetus sellisele koostööle kasvab, eriti Euroopa Parlamendis. Tahaksin seega väljendada tänu teie mõistmise ja pideva toe eest.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Mul on küsimus, mis jääb hariduse valdkonda ja on seotud rändega, kuid hoopis rändega Euroopa Liidu uutest liikmesriikidest vanadesse. Nagu me teame, seisavad mõned uued ELi liikmesriigid silmitsi ajude äravoolu probleemiga, näiteks õpetajate puhul, kes suunduvad pärast kõrgkooliõpingute lõpetamist oma riigis teise riiki, kus nad ei tööta oma erialal, kuid saavad suuremat palka. Kuidas komisjon sellesse probleemi suhtub ja milliseid meetmeid ta soovitab meil võtta?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Aitäh, lugupeetud volinik, esitatud teabe eest! Tahaksin aga teemat pisut laiendada ja rääkida lastest, kes jäävad kodumaale, kui nende vanemad lähevad võõrsile tööle. Neile lastele tuleb kasuks õppida ka oma vanemate töökoha riigi keelt. Meie aga peaksime tundma muret nende riigi tööhõive pärast. Ma pean silmas juhtumeid, kus lapsed on jäetud vanavanemate hoolde. Samuti tahaksin märkida, et nende laste jaoks, kes on läinud kaasa teise riiki tööle läinud vanematega, on oluline, et neil aidataks sihtriigi keelt kergemini ja kiiremini õppida, et nad saaksid haridusteel näidata oma vaimseid võimeid ja omandada uusi teadmisi.
Ján Figeľ
Lugupeetud juhataja, olen äsja öelduga igati nõus. Asun nüüd teise küsimuse juurde.
Euroopa Ühenduse direktiiv, mis reguleerib võõrtöötajate lastele hariduse andmist, on kehtinud alates 1977. aastast ehk üle 30 aasta. Seega puudutab küsimus liikmesriike - olgu nad vanad või uued, hiljem liitunud või varem liitunud - ja nende tingimusi tulevaste põlvkondade harimisel.
Nimetatud direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid andma kõnealustele lastele haridust asukohamaa keeles ehk riigikeeles ning toetama samal ajal lapse emakeele ja lähteriigi kultuuri õppimist koostöös asjaomase riigiga. Seega lasub riigil ühest küljest kohustus pakkuda haridust ja teisest küljest kohustus aidata. Igal juhul kuulub võõrtöötajate laste küsimus rohelise raamatu või nn rohelise aruande teemade hulka, nii et seda arutatakse ja astutakse ehk edasisi samme või antakse soovitusi. Me oleme praegu kuulamise järgus ning seejärel on meil võimalus võtta konkreetseid meetmeid, vajaduse korral koostada õigusakt, sest võõrtöötajate laste harimine on nende kohanemiseks ja lõimumiseks väga tähtis. Leidub tõendeid selle kohta, et sageli tekivadki probleemid just vähese või viletsa hariduse andmisest sellistel juhtudel.
Mis puudutab esimest küsimust ajude äravoolu ja õpetajate kohta, pean väga oluliseks, et Euroopa Liit pööraks rohkem tähelepanu kvaliteetsele õpetajakoolitusele. Esimest korda tehti seda eelmisel aastal. Teema on ülitähtis, sest igasuguses haridusreformis või -uuenduses, mida arutatakse või ellu viiakse, on keskmes just õpetajad, ja nad peaksidki olema toimuvas osalised, mitte pelgalt etturid. Sellised teemad nagu elukestev õpe algavadki loomulikult õpetajatest. Nemad peavad olema esimesed elukestvas õppes osalejad, kui soovitakse, et ka järgmised põlvkonnad selle üle võtaksid. Paljude uute teemade ja tehnoloogiavahendite tundmine ning kogemuste omamine on õpetamisel väga oluline. Rahvastiku vananemine puudutab ka õpetajaid. Paljud liikmesriigid seisavad silmitsi üha kasvava õpetajate puudusega ning prognooside kohaselt jääb järgmisel aastakümnel puudu üle miljoni õpetaja, sest paljudes riikides on üle poole õpetajatest vanemad kui 50 aastat.
Ma käsitlen üksnes teatud tahke üldisest probleemist, kuid ajude äravool on seotud sellega, kui palju me väärtustame inimeste teadmisi ja milline on meie panus vaimse töö tegijatesse, andekatesse ja võimekatesse töötajatesse ning sellesse, et inimesed saaksid arendada oma andeid pigem koduriigis, mitte ei läheks mujale paremaid võimalusi otsima. Just sel põhjusel ei tuleks toetada mitte üksnes näiteks hariduse kvaliteedi ja kättesaadavuse märkimisväärset parandamist, vaid ka hariduse asjakohasust. Need peaksid olema meie eesmärgid järgmisel aastal, mis on kuulutatud Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaks. Kogu Euroopa Liit peaks tegema suuremaid jõupingutusi selle nimel, et muutuda huvipakkuvaks hea väljaõppega inimestele ja meelitada ligi andekaid töötajaid, selle asemel et halada helgete peade lahkumise pärast. Muidugi on iga riigi enda kohus investeerida rohkem haridusse, isegi nüüd, isegi just kriisi tõttu, sest haridusse tehtavad investeeringud on isegi praegusel ajal otsustava ja keskse tähtsusega, kui me soovime väljuda kriisist konkurentsivõimelisemana, uuendussuutlikumana ja lihtsalt suurema inimpotentsiaaliga.
Tahaksin lõpetuseks öelda, et tõsiseltvõetavat ja usaldusväärset pikaajalist hariduskoostööd on võimalik saavutada üksnes siis, kui pööratakse erilist tähelepanu õpetajatele, õpetajate kvaliteetsele koolitamisele ja nende elukestva õppe toetamisele nii karjääri alguses kui ka selle vältel.
Teema: valge raamat spordi kohta
Mida on sporti käsitlevas valges raamatus öeldust seni ellu viidud ja millised on komisjoni prioriteedid spordi valdkonnas eelseisvatel kuudel?
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Leian, et valge raamat ise on juba väga hea panus Euroopa Liidult. See on saanud alguse komisjonist ning leidnud head vastukaja Euroopa Parlamendis (siin viibib ka valge raamatu raportöör Manolis Mavrommatis) ja samuti liikmesriikides. Tuletan teile meelde, et eelmisel nädalal võttis Euroopa Ülemkogu vastu järeldused konkreetselt spordi kohta - see on esimene kord pärast Nice'i ülemkogu kohtumist 2000. aasta detsembris -, mis on minu meelest samuti märk muutunud olukorrast.
Tegelikult on ühe aasta jooksul selles valdkonnas palju juhtunud ja palju toimub praegugi. Näiteks on Pierre de Coubertini tegevuskavas ette nähtud 53 algatusest juba alustatud või käimas 38 ja mõne eesmärgid on juba saavutatud või mõni algatus lõpule viidud - see on kaks kolmandikku algatustest. Öeldu räägib inimeste vajadusest selliste algatuste järele ja soovist neid ellu viia ning mul on selle üle hea meel. Muidugi on elluviimises oma osa ka komisjonil.
Head tulemused on saavutatud tänu liikmesriikide ja ka spordiorganisatsioonide pühendumusele.
Leian, et valge raamat on samuti võimaldanud ja aidanud leida spordil ja spordiga seotud projektidel kõlapinda käimasolevates Euroopa Liidu programmides. Spordiprojektid on viimasel ajal saanud toetust näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist, elukestva õppe programmist, rahvatervise programmist, samuti programmidest "Aktiivsed noored” ja "Kodanike Euroopa”.
Mitmes valdkonnas on saavutatud edu. Ma tahaksin nimetada neist mõnda: hiljuti spordiministrite poolt vastu võetud ja tervishoiuministritele edastatud füüsilise tegevuse suunised, dopinguvastane võitlus, Euroopa kvalifikatsiooniraamistik elukestva õppe valdkonnas ning Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem, kus sporti kasutatakse ühe esimese katsevaldkonnana. Kohapeal treeninud mängijad - tuletan teile meelde, et võtsime mais vastu otsuse nn kodumaiste mängijate ehk kohapeal treeninud mängijate kohta. Uurimus vabatahtliku tegevuse kohta spordis on väga oluline teema. Võitlus rassismi ja ksenofoobiaga - palju algatusi, sealhulgas Euroopa Parlamendis. Sport vahendina Euroopa Liidu välissuhetes. Euroopa statistiline meetod spordi majandusliku mõju mõõtmiseks. Siis veel algatus "Võitlemine rahvusel põhineva diskrimineerimisega”, kohe-kohe alustatav mängijate agentide mõjuanalüüs ning konverents, mis käsitleb litsentsimissüsteemi jalgpallis. Valmistume järgmiseks poolaastaks ja Euroopa sotsiaaldialoogiks, mis minu teada algas 1. juulil Pariisis profijalgpalli partnerite UEFA, FIFPro, EPFLi ja ECA osalusel. Küsimus on aga nende paljude akronüümide taga peituvates tööandjates ja töötajates ning Euroopa jalgpalli katusorganisatsioonina tegutsevas UEFAs.
Mul on selle sotsiaaldialoogi alustamise üle hea meel. Seega, kuigi praegu ei ole võimalik esitada üksikasjalikku aruannet edusammudest kogu eelnimetatud tegevuses, võib üsna lihtsalt järeldada, et tegevuskava elluviimisel on selle peamises ja sisult olulises osas saavutatud märkimisväärset edu.
Lõpetuseks tahaksin mainida veel üht, sugugi mitte vähem tähtsat üritust: novembri lõpus toimus Biarritzis komisjoni korraldatud Euroopa spordifoorum, kus kohtusid spordivaldkonnas tegutsejad - 300 osalejat eri ühendustest ja föderatsioonidest, lisaks komisjon ja liikmesriigid. Kohtumisele järgnes ministrite konverents. Pean seda esimese omalaadse üritusena väga oluliseks, kuid spordivaldkonnas kostab palju järjepidevust ja avatust väljendavaid sõnumeid ka järgmisteks eesistumisaegadeks ja järgmiseks kohtumiseks.
Mul on seega hea meel, et püüdlused saavutada spordivaldkonna sidusrühmade koostöö on nüüd palju nähtavamad ja viljakamad.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Austatud juhataja! Kas lugupeetud volinik võiks täpsemalt selgitada vabatahtlikku tegevust või vabatahtlikku tööd spordis ja viise, kuidas komisjon hakkab seda edendama?
Ján Figeľ
Pean vabatahtlikku tööd spordivaldkonnas üheks võtmeelemendiks või tegevuseks, mis aitab spordil kõigile kasu tuua ning on vähemalt Euroopa spordimudeli puhul spordi üldises organisatsioonilises hierarhias oluline. Sellega tahan ma öelda, et spordis tehtava vabatahtliku töö jaoks ruumi ja toetusvõimaluste loomine on väga tähtis eeltingimus.
Valges raamatus lubasime algatada uuringu vabatahtliku tegevuse kohta spordis. Uuringu koostamiseks korraldati hange, mis nüüdseks on lõppenud, nii et uuringut alustatakse 2009. aastal. See tähendab, et tulemusi on oodata 2009. aasta lõpuks või 2010. aasta alguseks. Analüüsis vaadeldakse ka spordis vabatahtlikuna tegutsemise sotsiaalseid, majanduslikke ja õiguslikke aspekte, et aidata meid järgmise etapi jaoks soovituste koostamisel. Mul on väga hea meel lisada, et programmi "Euroopa noorte vabatahtlik teenistus” raames on vabatahtliku tegevuse ulatus üha suurenenud ja leidnud laialdast toetust ka siin täiskogus. Kavas on korraldada ka Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta.
Minu arvates on vabatahtlikul tegevusel kujunenud ka uus tähendus tänu asjaolule, et seda tunnustatakse mitteformaalse hariduse ühe liigina. Novembris võttis nõukogu esimest korda ajaloos vastu oma esimese soovituse noorte vabatahtliku teenistuse kohta Euroopa Liidus. Tegemist on esimese noori käsitleva seadusandliku meetmega alates koostöö alustamisest üle 20 aasta tagasi ja mul on hea meel, et see on tihedasti seotud ka vabatahtliku tegevusega spordis.
Paljud Euroopa Liidu, eelkõige komisjoni ja Euroopa Parlamendi hiljutised projektid on mõeldud rahvusvaheliste spordiüritustega seotud vabatahtliku tegevuse toetamiseks. Eelnimetatud uuring aitab meil valmistada ette järgmisi samme ka selles valdkonnas. Minu meelest areneb vabatahtlik tegevus tohutult - nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt.
Manolis Mavrommatis
(EL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, tahaksin teid veel kord tänada komisjoni algatuse eest sporti käsitleva valge raamatu esitamisel parlamendile ning Euroopa Parlamendi raportöörina esitaksin järgmise lisaküsimuse. Nagu Nicolas Sarkozy ja José Barroso meile eile ütlesid, jõustub reformileping - kui see Iirimaal heaks kiidetakse - hiljemalt 2009. aasta lõpul ning sport kuulub nüüd seega Lissaboni või reformilepinguga aktiivselt hõlmatud teemade hulka. Kuulsime teie programmi tutvustust. Tahaksin teada, milline on spordile mõeldud eelarverea olukord ja rahaline seis järgmisel ja üldse eelseisvatel aastatel, kui seda on võimalik praegu välja arvutada.
Avril Doyle
Tahaksin küsida austatud volinikult, mida ta arvab spordi osast meie koolide õppekavades ja praegu levivast laste rasvumise epideemiast ning nendevahelisest olulisest seosest. Samuti tahaksin teada, kas ta oskab nimetada mõnd liikmesriiki, kes ei olnud novembris Biarritzis toimunud spordifoorumil esindatud.
Ján Figeľ
Minu arvates annab uus kokkulepe hea võimaluse nii Euroopa Liidu spordipoliitika kui ka Euroopa Liidu spordiprogrammi jaoks ning ma usun, et tänu oma populaarsusele ja lähedusele ELi kodanikele hakkab see meenutama Erasmuse programmi, mis on kujunenud väga populaarseks ja tõhusaks. Küsimus ei ole mitte ainult üksikisikute liikuvuse suurendamises, vaid ka Bologna protsessis ja haridusvõimalustes, mida me nüüd, pärast 20 aastat, näeme Euroopa teena hariduse suurema avatuse ja asjakohasuse ning oskuste ja Euroopa väljapaistvuse poole. Ja see on väga tähtis.
Sport on väga vajalik ja ta on ka populaarne ning seepärast peaks kõik artiklist 149 lähtuvad programmid olema tihedalt seotud hariduse ja noorte päevakajaliste küsimustega, sest esimest korda viidatakse artiklis 149 sõnaselgelt spordile. Nimetatud artikliga luuakse ka ministrite nõukogu samalaadsed vahendid ja alused.
Mul on väga hea meel öelda, et komisjon on valmis osalema selle artikli kohaldamise ettevalmistustes. Valge raamat on suurepärane eeltingimus või samm selle poole - valges raamatus ei anta enneaegseid hinnanguid, vaid asetatakse sport nii Euroopa riikide kui ka spordiorganisatsioonide koostöö keskmesse.
Mis puudutab rahastamist, siis alguses on see sageli pigem tagasihoidlik, ent samal ajal hädavajalik. Ma loodan, et Euroopa Parlamendis järgmiseks aastaks heaks kiidetud spetsiaalne eelarvepeatükk või eelarvepunkt, mis ulatub kuue miljoni euroni, toetab mõnd spordiprogrammi tulevase perioodi algatust või ettevalmistustöid. Täna oleks ennatlik rääkida mõjust eelarvele. Räägin parem ettevalmistustöödest. Mõned ideed on parlamendis juba heaks kiidetud.
Mis puudutab Biarritzi või haridust ja sporti, siis mina pean Biarritzi foorumit edukaks. Ma märkisin juba, et tegemist oli esimese omalaadsega. Kaks nädalat hiljem esitati Euroopa Ülemkogu järeldused - ei juhtu just iga päev, et ministrid ja presidendid räägivad spordist. Ametlikud järeldused on väga julgustavad nii seoses Biarritzi foorumiga kui ka seoses edasise koostöö ja selle sisuga.
Rasvumine ja kõigile kättesaadavad sportimisvõimalused on omavahel seotud, sest sport on üks tõhusamaid vastumürke või relvi rasvumisega võitlemisel. Euroopas kiputakse kahjuks üldiselt vähendama kehalise kasvatuse tundide arvu kooliaastas. Sellist kahjulikku suundumust tuleks muuta. Samal ajal tuleb parandada sedalaadi hariduse kvaliteeti ja mul on hea meel, et meil on esimest korda õnnestunud koostada füüsilise tegevuse suunised, mis kiideti heaks just Biarritzis. Suunised on koostanud eksperdid ja usutavasti neid veel parandatakse, võib-olla viiakse ka ellu, kuid eeskätt tulevad need heakskiitmisele ja vastuvõtmisele liikmesriikide tasandil, tervishoiunõukogus, kus kohtuvad tervishoiuministrid. Eelöeldust ilmneb, et spordi puhul on vaja horisontaalset lähenemisviisi. Sport vajab suuremat kooskõlastatust ja sidusust meie eri poliitikavaldkondades ning komisjon püüab teie abiga seda saavutada.
Christopher Beazley
Lugupeetud juhataja! Tahaksin seoses korraldusliku küljega öelda, et olen väga pettunud, et Euroopa Komisjoni esindaja ei vasta küsimusele nr 38, kuigi Marco Cappato on kohal. Ma sain teie talituse vastusest aru nii, et kolleeg Cappatole vastatakse kirjalikult. Või on teil kavas küsimust nr 38 hiljem käsitleda?
Juhataja
Härra Beazley, ma hakkasin just ütlema, et küsimusele nr 38 vastatakse kirjalikult.
Ka minul on kahju, et me selleni ei jõudnud, kuid infotund ongi alati üles ehitatud nii, et volinikule jäetakse 20 minutit, ja volinik Figeľ on juba tublisti kauem rääkinud. Nii et nüüd on volinik Almunia kord.
Christopher Beazley
Kas oleks kohane paluda lugupeetud volinikul saata mulle kolleeg Cappatole läkitatava vastuse koopia, sest ma olen sellest teemast huvitatud?
Võite küll ehk vastu vaielda, et praegu ei ole selle küsimuse arutamiseks õige aeg, aga olümpiamängudel ei tohiks olla ühtegi teist lippu peale olümpialipu. Kui me võistleksime Euroopa lipu all, võidaksid minu ja teiegi kaasmaalased ehk paar medalit rohkem.
Juhataja
Härra Beazley, arvan, et me soovime jätkata nendega, kes on oma küsimuse esitanud. Olen kindel, et Marco Cappato on piisavalt lahke ja saadab teile vastuse koopia.
Teema: euro ja inflatsioon
Kuidas on euroala reageerinud viimasel aastal maailmas tajutud inflatsioonisurvele ja millised on praegu väljavaated säilitada ühisraha ostujõudu?
Joaquín Almunia
Austatud juhataja! Härra Medina Ortega, te küsite euroala inflatsiooni kujunemise ja euroala reageerimise mõju kohta.
Viimasel viieteistkümnel kuul oleme kahtlemata üle elanud kahesuguseid sündmusi, mis tunduvad vastuolulised, kuid on ometi ühel ajal meie majanduses toimunud. Ühest küljest tabas 2008. aasta juulile eelnenud perioodil euroala, kõikide teiste Euroopa riikide ja paljude kolmandategi riikide - nii tööstusriikide kui ka tärkava turumajandusega riikide - majandust ränk šokk, kui tõusid nafta- ning ka toiduaine- ja toorainehinnad.
Nende jahmatavate hinnatõusude käigus sööstis naftabarreli hind juulis peaaegu 150 USA dollarini ning nisu, maisi, riisi ja teiste toorainete hinnad kerkisid enneolematult kõrgele, põhjustades ilmselgeid sotsiaalseid probleeme ja tõstes hinnaindekseid. Euroalal kasvas hinnaindeks käesoleva aasta juunis-juulis umbes 4%.
Suvel euroala tugevama majandusega riikides ning USAs ja Jaapanis alanud majanduse järsk aeglustumine - millest on paljudes riikides nüüdseks saanud majanduslangus - põhjustas äärmiselt ränga negatiivse šoki nõudluses, ja seda võib märgata ka tärkava turumajandusega riikides, näiteks Hiinas, Indias ja mujal. Toorainehinnad on praeguseks järsult kukkunud, nii et naftabarrel maksab nüüd ligikaudu 43 või 45 USA dollarit, kuid samasuguse väga järsu languse on läbi teinud ka paljude teiste toorainete hinnad. Mis puudutab meie hinnaindeksit, siis Eurostat avaldas just täna hommikul novembri hinnaindeksi, millest nähtub, et eelmise aasta sama perioodiga võrreldes on inflatsioon 2,1%.
Arvestades hindade märkimisväärset tõusu käesoleva aasta esimesel poolel, on 2008. aastal euroala keskmine inflatsioon ligikaudu 3%. Ma ei oska teile konkreetset arvu öelda, kuid me arvutame selle välja täpselt ühe kuu pärast. Üldisemalt võime aga juba praegu öelda, et järgmisel aastal on esimest korda alates euroala loomisest 1999. aastal keskmine inflatsioon euroala 16 riigis madalam kui 2% ja jääb allapoole piiri, millest madalamat taset ei pea Euroopa Keskpank hindade stabiilsuse nõudele vastavaks. Me ei saa tõepoolest välistada võimalust, et aasta keskel, juunis või juulis on inflatsioon eelmise aasta sama perioodiga võrreldes isegi negatiivne, tingituna nafta- ja toorainehindade järsust muutusest.
See aga ei tähenda, et hinnakujundusprobleeme poleks. Isegi madala inflatsiooni perioodil, mis on tingitud kriisist ja suundumustest toorainehindades, esineb endiselt mikromajanduslikke probleeme hinnakujundusega. Komisjon avaldas äsja teatise Euroopa toiduainehindade kohta, milles me analüüsime meetmeid, mida me rakendame selleks, et kaotada toiduainehindadega seotud jaeturu kuritarvitamist ja tõrkeid. Siseturu läbivaatamisega on seotud terve hulk komisjoni meetmeid nende turgude jälgimiseks, kus hindu ei kujundata õigesti.
Seega tegutseme me makromajanduse tasandil valdkondades, kus meil ja keskpangal on pädevus, ning lisaks oleme tegevad ka mikromajanduse tasandil.
Lõpetuseks peatun teie mainitud välismaise ostujõu kahel aspektil. Euro on USA dollari ja teiste valuutade suhtes märkimisväärselt tugevnenud. Juulis oli euro reaalne efektiivne vahetuskurss meie partnerite ja konkurentide valuutadega võrreldes ülimalt kõrge ning euro efektiivne vahetuskurss oli ilmselgelt üle hinnatud. Nüüdseks on näitajad tagasi tavapärasematel tasemetel, nii et seda võiks vaadelda lähedasena seisundile, mida akadeemilistes töödes ja analüüsides loetakse euro vahetuskursi tasakaaluseisundiks.
Manuel Medina Ortega
(ES) Tänan teid, volinik, väga asjakohaste, täpsete ja täielike vastuste eest.
Pean oma täiendavat küsimust sõnastama väga hoolikalt, sest intressimäärade kehtestamine ei ole mitte komisjoni, vaid Euroopa Keskpanga töö ning need kaks organit tegutsevad teineteisest sõltumatult. Sellegipoolest tundub, et inflatsioon ja intressimäärad on omavahel seotud.
Mõnede arvates tõstis Euroopa Keskpank intressimäärasid ajal, mil see ei olnud ehk vajalik, ja põhjustas sellega tarbijatele märkimisväärseid raskusi. Praegu aga oleme tunnistajaks teistsugusele suundumusele, omamoodi konkurentsile intresside kärpimises. Minu teada on USAs intressimäär praegu 0,25% - sisuliselt olematu.
Kas komisjon analüüsib Euroopa Keskpanga otsuste mõju inflatsioonile ja prognoosib nende võimalikku edaspidist mõju?
Joaquín Almunia
Austatud juhataja! Meie raportis euro esimese kümne aasta kohta - EMU@10 -, mille ma esitasin Euroopa Parlamendi liikmetele ning majandus- ja rahanduskomisjonile, analüüsitakse inflatsiooni kujunemist ja muu hulgas ka rahapoliitikas kasutatavaid vahendeid.
Koostasime selle analüüsi väga hoolikalt, et mitte seada mingilgi moel kahtluse alla meie austust Euroopa Keskpanga sõltumatuse vastu. Siiski võin öelda ka seda, et kui vaadata euroala inflatsiooninäitajaid aastatest 1999-2007, siis keskmine inflatsioon on perioodi iga aasta lõpus (kui saadi välja arvutada kogu aasta keskmine) alati olnud pisut kõrgem kui Euroopa Keskpanga stabiilsuseesmärk, kuid jäänud sellele ikkagi väga lähedale.
Arvan seega, et aastatulemused on pärast euro kasutuselevõttu ja Euroopa Keskpanga seadmist euroala rahapoliitika eest vastutajaks olnud silmanähtavalt positiivsed, palju paremad kui mitmetel nüüdseks euroalaga liitunud riikidel siis, kui neil oli veel oma rahapoliitika ja oma keskpank.
Minu esimeses vastuses selgitatud põhjustel on viimane aasta, 2008. aasta, olnud palju keerulisem, sest selles võib eristada kaht teineteisest täiesti erinevat poolt. Esimest poolaastat iseloomustas väljastpoolt lähtuv ja väga kiiresti leviv inflatsioonišokk. Teise poolaastasse jäi hindade järsk langus, millel oli mitu põhjust, kuid eelkõige oli põhjuseks majanduskasvu aeglustumine ja meie puhul siin majanduslangus, mis on meid kahjuks kaasa haaranud.
Sellistes oludes on väga lihtne kritiseerida mis tahes keskpanka, asugu see Frankfurdis, Washingtonis, Londonis või mõnes muus pealinnas. Ometi on Euroopa Keskpank kogu kriisi jooksul, alates 2007. aasta augustist, tõestanud, et ta suudab koostada paikapidavaid analüüse ja langetada kaineid otsuseid ning on oma poliitiliste sihtide seadmisel edukas.
Just keskpank juhtis riskilaenude kriisile reageerimist 2007. aasta augustis. Leian, et keskpanga tegevus on olnud talle asutamislepingus ning nõukogu, Euroopa Parlamendi, komisjoni ja üldiselt Euroopa Liidu poolt antud pädevusega kooskõlas. Praegu teeb ta minu meelest seda, mida üks pank peakski tegema - pakub likviidsust ja hoiab ära likviidsuse puudusest tekkida võivat laenukrahhi, mis võiks olukorda veelgi halvendada.
Millise suuna Euroopa Keskpanga otsused tulevikus võtavad, seda ei oska ma öelda. Jean-Claude Trichet, kes käib korrapäraselt teie ees sõna võtmas, võib seda öelda keskpankuri enda sõnadega. Olles palju aastaid lugenud iga kuu esimesel neljapäeval, kohe pärast panganõukogu koosolekut ilmuvaid Euroopa Keskpanga avaldusi, arvan, et on üsna lihtne mõista nii tehtavaid otsuseid kui ka turusihte ning eelseisvate kuude rahapoliitika analüüsimise viise, ilma et neist ette teatataks.
Gay Mitchell
Sarnaselt lugupeetud volinikuga pean ka mina Euroopa Keskpanga tegevust imetlusväärseks. Minu meelest on nad tegutsenud väga järjekindlalt ja vaoshoitult. Mul on aga austatud volinikule küsimus, hoolimata Euroopa Keskpanga sõltumatusest, mida me kõik siin parlamendis toetame ja mida ka tema toetab. Inflatsiooni kontrolli all hoidmine on aidanud euroalal oma kümne tegutsemisaasta jooksul luua umbes 16 miljonit töökohta. Kui mõelda, et inflatsioon on niivõrd madalale langenud, siis millised peaksid lugupeetud voliniku meelest olema keskpanga prioriteedid nüüd? Keskpanga sõltumatust tuleb kaitsta, kuid see ei takista meil oma seisukohta avaldamast. Niisiis: kas voliniku meelest tuleks Euroopa Keskpanga prioriteete nüüd muuta, kui arvestada, et inflatsioon on nii madalal tasemel ja intressimäärad ei saa enam inflatsiooni alandada?
Paul Rübig
(DE) Aitäh, juhataja! Mil määral euroala ja ülejäänud liikmesriigid selles mõttes erinevad ning millistes valdkondades te ennustate kõige kõrgemat inflatsioonimäära?
Joaquín Almunia
Härra Mitchell, hindade stabiilsus on asutamislepingus sätestatud ühena kesksetest eesmärkidest. Euroopa Keskpanga esmane ülesanne on hoida hinnad stabiilsena. Kui see peamine ülesanne on täidetud või eesmärk saavutatud või siis niivõrd, kuivõrd seda on tehtud, on ülesandeks tagada rahapoliitika kooskõla majanduspoliitika ülejäänud eesmärkidega. Seda peavadki tegema Euroopa Keskpank ise ja teised Euroopa Liidu institutsioonid.
Mida peab Euroopa Keskpank silmas hindade stabiilsuse all? Kui ma ei eksi, määratleti see väga selgelt juba 2003. aastal. Sellega peetakse silmas alla 2% jäävat, kuid sellele väga lähedal püsivat inflatsiooni keskpika perioodi vältel.
Kõigi nende aastate jooksul, 1999. aastast praeguseni, on selle eesmärgi saavutamine tähendanud inflatsiooni madalal hoidmist. Kui prognoosid osutuvad õigeks, võib järgmisel aastal hindade stabiilsuse tingimuse täitmine väljenduda esmakordselt püüdluses hoida inflatsiooni piisavalt kõrgel, 2% piiri ületamata, sest tõenäoliselt kujuneb meie olukord selliseks, et mitte üksnes kuuinflatsioon ei lange alla 2%, vaid ehk isegi keskpika perioodi inflatsioon teeb seda.
Ülesanne jääb aga endiseks. Eesmärgi saavutamiseks kasutatavad vahendid ja meetodid on muidugi erinevad, kuid eesmärk on ikka sama.
Iga keskpanga ja loomulikult ka Euroopa Keskpanga teine tegevusvaldkond või tegevuste ring on likviidsuse pakkumine. See on praegu eriti oluline.
Arvan, et Euroopa Keskpank teeb seda, mis tema kohus on, kuid ta ei tee saladust sellest - ta möönab seda täitsa avalikult -, et ta pakub likviidsust hommikupoolikuti, kuid enne pankade sulgemist päeva lõpus ta hoopis kasutab nende rahandusasutuste likviidsust, kes ei ole seda oma laenutehingute jaoks ära kasutanud. See on nüüd andnud alust mõttevahetusele ning hiljutistes ajalehtedes on ära toodud Euroopa Keskpanga asepresidendi Lucas Papademose ja mõne teise juhtivtöötaja avaldused selle kohta, et pank kaalub, kuidas kasutada vajalikke vahendeid nii, et oleks tagatud likviidsuse pakkumise tõhusus, mitte pelgalt raharinglus, kus igal õhtul tagastatakse raha samasse kohta, kust see hommikul saadi.
Järgmiseks asun teise küsimuse, erinevuste juurde. Mõnes väljapoole euroala jäävas liikmesriigis on inflatsioon kõrgem kui enamikus euroala riikides. Eurostati poolt täna hommikul avaldatud märgukirjast novembri lõpu inflatsiooni kohta on näha, et enamikus väljapoole euroala jäävates riikides on inflatsioonimäär kõrgem kui kõige kõrgema inflatsiooniga euroalariigis.
Seega on inflatsioon praegu intensiivsem väljaspool euroala. Põhjus on suuresti see, et mitmes väljapoole euroala jäävas riigis toimuvad kiired lähenemismuutused ning sealne inflatsioonisurve on suurem, sest energiakasutuse mõju on suurem, rohkem sõltutakse hinda tõstnud välismaistest energiaallikatest ja esineb see, mida erialakeeles nimetatakse Balassa-Samuelsoni efektiks.
Sektorite lõikes on inflatsioon silmanähtavalt kõrgem teenindussektoris. Hoolimata väga järsust langusest aastate lõikes mõõdetavas inflatsioonis viimastel kuudel, on näha, et teenindussektori inflatsioon püsib peaaegu muutumatuna 2,5-2,6% juures. Toiduainete, töödeldud toiduainete ja tööstuskaupade valdkonnas on inflatsioon kõikunud palju rohkem - selle põhjuseid nimetasin ma juba oma eelnevas vastuses härra Medina Ortega küsimusele. Teenustesektoris aga on inflatsioon püsinud tasemel, mis ei ole kooskõlas hindade stabiilsuse eesmärgiga ehk inflatsiooni hoidmisega alla 2%. Siiski on inflatsioonimäär püsinud 2% lähedal.
Teema: Euroopa Liidu majandusjuhtimise korraldamine
Kui rääkida õigusaktide tõhususest ja nende täielikust siduvusest, võib täielikult lõpule viidud rahaliidu ja veel pooleli oleva majandusliidu võrdluses näha ebakõla.
Millist strateegilist suunda tuleks komisjoni arvates Euroopa Liidu majanduse juhtimise korraldamisel järgida, et sellist ebakõla kaotada?
Joaquín Almunia
Austatud juhataja! Georgios Papastamkos küsib euroala majandusjuhtimise kohta.
Rääkisin äsja juhtimisest majandus- ja rahaliidu ühes, rahapoliitika sambas, Euroopa Keskpangas ja Euroopa Keskpankade Süsteemis. Kui aus olla, siis minu meelest toimib see väga hästi. Pean seda edukaks.
Majandus- ja rahaliidu teine, majanduspoliitika sammas, küll toimib, kuid selles vallas on veel palju teha. Fiskaal- ja eelarvepoliitika kooskõlastamine edeneb ning minu arvates on Euroopa stabiilsuse ja kasvu pakt ning selle rakendamises kaudset rolli mängiv eelarvepoliitika kooskõlastamine alates 2005. aasta läbivaatamisest väga hästi toiminud.
Praegu pannakse meid väga rängalt proovile, sest majanduse aeglustumise ja fiskaalstiimulite, samuti rahandussüsteemi toetamise pakettide tõttu on kõigi liikmesriikide rahandus sattunud äärmiselt suure surve alla ning stabiilsuse ja kasvu pakti tuleb ellu viia väga raskes olukorras.
Seda tuleb ellu viia paktis võimaldatud paindlikkusega, säilitades ja järgides samal ajal selles kehtestatud korda, ning see on raske katsumus.
Meie raportis Euroopa majandus- ja rahaliidu kümne esimese tegutsemisaasta kohta analüüsitakse ka üht teist asjaolu. Meie fiskaalpoliitika ja eelarvepoliitika kooskõlastamisest kaugemale vaadates pean vajalikuks parandada meie makromajanduspoliitika kooskõlastamist. Mõnes riigis, näiteks Ungaris ja Lätis, on makromajandus tasakaalust täiesti väljas ning nad on praegu oma maksebilansiga suurtes raskustes ja vajavad meie ja valuutafondi märkimisväärset toetust. See viitab tasakaalu üha ulatuslikumale kadumisele, millega me ei ole suutnud aja jooksul oma kooskõlastussüsteemis midagi ette võtta.
Küsimus puudutab väljapoole majandus- ja rahaliitu jäävaid riike, kes on euro vastuvõtmise kolmandas etapis. Siiski on isegi euroala piires erinevusi jooksevkonto puudujäägis ja tööjõu erikulu muutustes. Minu meelest on nende puhul vaja veel palju tõhusamat kooskõlastamist, kui meie ja eurorühm seni oma jõupingutuste tulemusena oleme saavutanud.
Leian, et eurorühma tegevus on tublisti paranenud pärast Luksemburgi peaministri Jean-Claude Junckeri asumist selle etteotsa ja alalise esimehekoha loomist 2005. aastal. Siiski seisab ees veel palju tööd makromajanduspoliitika kooskõlastamise ja teatud struktuurireformidega, mis ulatuvad eelarvepoliitika kooskõlastamisest kaugemale, ning kahtlemata on veel palju tööd välise kooskõlastamisega.
Pean eurot rahana meie ja ülejäänud maailma jaoks piisavalt tähtsaks, et me ei saaks lubada endale seda luksust, et me ei taga euroala riikide euroga seotud huvide, seisukohtade ja prioriteetide ühtset, järjepidevat ja terviklikku esindatust mitmepoolsetel foorumitel ja institutsioonides.
Georgios Papastamkos
(EL) Austatud juhataja! Tänan volinikku vastuse eest. Mul on hea meel teie tähelepaneku üle, et majanduse juhtimise valdkonnas on veel palju teha, ja teie kinnituse üle, et range rahapoliitika ning leebe, poolik ja puudustega majandusjuhtimine ei ole omavahel tasakaalus. Tahaksin küsida lugupeetud volinikult järgmist. Öelge päris ausalt: kui me muudaksime praegu asutamislepingut, siis milliseid ettepanekuid teeksite te oma seniseid kogemusi ning hiljutist majanduskriisiks muutunud finantskriisi arvestades institutsiooniliste aluste kohta, et edendada Euroopa Liidu majanduse juhtimist?
Joaquín Almunia
Arvan, et vastan sellele väga lühidalt, et mitte korrata oma varasemas vastuses juba öeldut.
Minu mõtted selle kohta, mida tuleb teha, on kirjas majandus- ja rahaliidu kümmet esimest tegutsemisaastat käsitlevas raportis ning poliitilisemas teatises, mille komisjon minu algatusel vastu võttis ja mida me oleme Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutanud. Me vajame fiskaalpoliitika ja eelarvepoliitika paremat kooskõlastamist - mitte üksnes lühikeses plaanis, vaid ka keskpikas ja pikas plaanis -, me vajame maksudega mitte seotud makromajanduspoliitika kooskõlastamist, mis seni on olnud väga nigel, et parandada euroala riikide kohanemissuutlikkust ja toetada euroalaga järgmisel paaril aastal liituda soovivate riikide ettevalmistusi, sest taotlejaid tuleb üha juurde. Vajame kooskõlastamist selge, konkreetse ja täpselt sõnastatud strateegia põhjal, mida esindataks väljaspool euroala ühel häälel; samuti vajame juhtimist, mille kaudu jätkatakse eurorühma töö tõhustamist, järgides suunda, mille võtsime Jean-Claude Junckeri juhtima asudes 2005. aasta 1. jaanuaril.
Armando França
(PT) Austatud volinik, suur aitäh teile vastuste eest! Tahaksin kuulda teie arvamust järgmise küsimuse kohta. Minu meelest jõuab Euroopa Liidu majandusliku ja rahalise külje kujundamine lõpule üksnes siis, kui on loodud ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. Teisisõnu vajame ühtseid seadusi, mis on kõigi jaoks samasugused, ja meil on vaja, et kohtud kohaldaksid neid seadusi samamoodi kogu Euroopa Liidus. Ometi oleme me ühise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala lõpuleviimisest veel kaugel, eelkõige õiguse valdkonnas. Minu küsimus on järgmine: kui mingil põhjusel jääb Lissaboni leping jõustumata - mida me küll ei tahaks -, siis kas teie meelest ohustab see Euroopa lõimumist, eriti majandus- ja rahaliitu?
Joaquín Almunia
Härra França, ma pean vastama lühidalt, kuid teie küsimus on väga huvitav.
Mis puudutab õiguslikku sisu - aluslepingu teksti -, siis pean ütlema, et põhiosa esmase õiguse normidest, mis aitavad majandus- ja rahaliidul töötada nii, nagu me kõik soovime, on olnud kirjas alates Maastrichti lepingust ja on võetud üle järgmistesse lepingutesse. Praegu on need sätestatud Nice'i lepingus, varsti lisatakse need Lissaboni lepingusse.
Lissaboni lepingus on tehtud mõningasi lisaparandusi, kuid majandus- ja rahaliidule kõige vajalikum osa on olnud kirjas alates Maastrichti lepingust.
Tänu Lissaboni lepingu jõustumisele ning tänu Euroopa lõimumist hoogustavatele otsustele, näiteks eelmisel nädalal Euroopa Ülemkogul ja täna hommikul siin teie enda poolt vastu võetud otsustele, luuakse majanduslikule ja rahalisele lõimumisele vajalikus suunas edenemiseks tarvilik raamistik. Just lepingu sõnastusest võib sõltuda see, kui edukas majandus- ja rahaliit on, ning see, kas ta liigub õiges või vales suunas.
Ma usun, et Lissaboni leping kui poliitiline eesmärk ning juhtide, liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni poliitiline tahe pürgida Lissaboni lepingu jõustumise poole mitmest järjestikusest läbikukkunud rahvahääletusest hoolimata ongi just see, mida majandus- ja rahaliit poliitilise ruumi, poliitilise keskkonna mõttes vajab, et õiges suunas liikuda.
Gay Mitchell
Ma ei taha ajakava paigast lüüa. Ma mõistan, et esineb raskusi, kuid näiteks eile õhtul toimuma pidanud nõukogu infotund tühistati.
Ma töötan parlamendikomisjonides nagu paljud siinviibijad. Leidub aga ka neid liikmeid, kes ei osale parlamendi töös - ei komisjonides ega ka täiskogu istungjärkudel. Meie ainus võimalus oma osalemist näidata on täiskogu istungjärgul sõna võttes.
Tean liikmeid, kes ei käi kohal, kuid võtavad oma palga välja. Neil, kes tulevad kohale, peaks olema mingigi võimalus esitada volinikele küsimusi. Minu küsimus tuleb pärast kaht järgmist küsimust. Ehk peaksime minema üle loteriisüsteemile, nii et iga volinik peab vastama neljale või viiele küsimusele ja ülejäänutele vastatakse kirjalikult. Praeguse süsteemiga jätkamine ei ole tõesti vastuvõetav.
Aitäh, et te mind ära kuulasite! Ma lihtsalt soovin, et mu öeldu kirja pandaks, sest minu meelest on see väga ebaõiglane.
Juhataja
Aitäh, härra Mitchell! Pean tunnistama, et tunnen end täna õhtul siin istudes üsna ebamugavalt. Probleeme tõesti esineb, kuid me peame siiski leidma tee edasiliikumiseks.
Ehk võiksin ma siin komisjoni liikmete kuuldes öelda, et nad võiksid mõista, et terve hulk parlamendiliikmeid ootab oma küsimusele vastust; ning kuigi me oleme üksikasjalike vastuste eest väga tänulikud, oleksime me mõnikord kiirete vastuste eest ehk veel tänulikumad. Ei ole küll minu asi kritiseerida, kuid palun pange see märkus kirja.
Teema: apteegiravimid: piiriülesed tervishoiuteenused
Piiriüleses tervishoius patsiendiõiguste kohaldamist käsitleva ettepaneku artiklis 14 on vaatluse all teises liikmesriigis väljakirjutatud retseptide tunnustamine. Kõiki patentravimeid ei turustata kõigis liikmesriikides, sama patentravimit võidakse müüa igas liikmesriigis erisuguses pakendis või erisugusel kujul, mõnes liikmesriigis võib patentravimeid müüa ainult margitoote nime all, mitte aga geneeriliste ravimite nime all, retsept võib olla raviarstile või farmatseudile arusaamatus keeles. Milline on kõike seda arvesse võttes komisjoni seisukoht, kas retseptil kirjas olevaid ravimeid, mida asjaomases liikmesriigis ei turustata, võib asendada mõne muu ravimiga (ükskõik kas patentravimi või geneerilise ravimiga)? Seejuures ei tohi unustada, et mõnes liikmesriigis on see keelatud.
Kas komisjon tutvustaks lähemalt meetmeid, mida kavatsetakse artikli 14 lõike 2 punktide a ja b kohaselt võtta, et tagada retseptide ehtsuse kontrollitavus ja väljakirjutatud ravimi identifitseeritavus?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - (EL) Austatud juhataja! Komisjon on korduvalt märkinud ja rõhutanud, et keeld, mille kohaselt ei tohi ühes riigis tegutsev farmatseut väljastada teises riigis tegutseva arsti retsepti alusel isiklikuks kasutamiseks väljakirjutatud ravimeid, ületab rahvatervise kaitsmiseks vajaliku reguleerimise piire ja läheb seega vastuollu ühenduse õigusaktidega, eriti asutamislepingu artikliga 49. Seega, kui ravimil on ühes liikmesriigis direktiivi 2001/83/EÜ artikli 6 lõike 1 kohane müügiluba, peab see liikmesriik tagama, et tema territooriumil saab kasutada ka teises liikmesriigis volitatud isiku poolt väljakirjutatud retsepti. Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei tohi selles tunnustamiskorras tehtavad piirangud kedagi diskrimineerida ning need peavad olema põhjendatud ja proportsionaalsed.
Lisaks peab komisjon rahvatervise huvides proportsionaalseks sätestada riigi õigusaktides farmatseutidele võimalus keelduda ravimi väljastamisest, kui neil on põhjendatud ja õigustatud kahtlus retsepti ehtsuses, ning teha erand direktiivi 2001/83/EÜ artikli 71 lõike 2 kohaste eriretsepti vajavate ravimite puhul.
Mis puudutab piiriüleses tervishoius patsiendiõiguste kohaldamist käsitleva kavandatud direktiivi artiklit 14, siis selle eesmärk on tagada teises liikmesriigis õiguspäraselt väljakirjutatud retseptide tunnustamine eelmainitud piirides. Artikli 14 lõike 2 eesmärk on lihtsustada teise liikmesriigi arsti poolt välja kirjutatud retsepti tunnustamist. Selles kiidetakse heaks meetmed, mis aitavad farmatseudil väljastada teises liikmesriigis väljakirjutatud ravimeid, juhul kui retsepti ehtsuses ega väljakirjutatud ravimi nõuetekohasel identifitseerimisel ei teki kahtlusi. Komisjon ei saa artikli 14 kohaselt heaks kiidetavate meetmete kohta midagi üksikasjalikumat öelda, sest need meetmed kiidetakse mõistagi heaks kooskõlas õigusloomemenetlusega, kus osaleb liikmesriikide esindajatest koosnev komitee, ja nii ei saa komisjon praegu ette teada, milliste meetmete kasuks liikmesriikide esindajad otsustavad. Komisjon soovib veel rõhutada, et artikli 14 lõikes 2 viidatakse lihtsalt meetmetele, millega tagatakse väljakirjutatud ravimite nõuetekohane identifitseerimine, selles ei sätestata mingit konkreetset võimalust selle eesmärgi saavutamiseks.
Lisaks on komisjon teadlik lugupeetud parlamendiliikme viidatud asjaolust, et eri liikmesriikides järgitakse patentravimi asendamisel geneerilise ravimiga erinevat korda, kuid selle küsimusega tegelevad liikmesriigid ise. Meie komisjonis ei saa sundida liikmesriike otsustama seda, kas farmatseudid võivad asendada ühe ravimi teisega. See on loomulikult liikmesriikide endi otsustada.
Tahaksin veel lõpetuseks märkida, et teises liikmesriigis tegutseva arsti väljakirjutatud retsept pakub patsiendile samu tagatisi kui asjaomases liikmesriigis tegutseva arsti väljakirjutatud retsept ning et vastavalt Euroopa Kohtu 7. märtsi otsusele Schumacheri kohtuasjas ja 1990. aasta otsusele kohtuasjas komisjon vs. Saksamaa kehtib sama ka teises liikmesriigis ostetud ravimite puhul.
Emmanouil Angelakas
(EL) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin soovida volinikule edu tema töös piiriülest tervishoidu reguleeriva õigusaktiga. Tahaksin küsida järgmist. Kui arvestada, et liikmesriikides reisivatel patsientidel peab alati olema võimalus saada oma ravimeid ja et see on eriti tähtis kroonilisi haigusi põdevate, näiteks südamehaiguse, psüühiliste häirete või muude samalaadsete terviseprobleemide all kannatavate patsientide puhul, siis kas olete ehk kaalunud Euroopa Liidus kättesaadavate patentravimite andmebaasi loomist, et arstid teaksid, et ühest liikmesriigist teise reisiv patsient leiab sealt kindlasti oma ravimi? Kui jah, siis milline see teie ettekujutustes olema peaks?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - (EL) Austatud juhataja! Tahaksin Euroopa Parlamendile öelda, et Londonis asuv EMEA ehk, nagu te teate, Euroopa Ravimiamet viib just praegu ellu suurt projekti, koostades täpset nimekirja kõigist eri liikmesriikides lubatud ravimitest, mille koostis võib olla sama, nii et retsepti lugev farmatseut teab, milline selles liikmesriigis müüdav ravim vastab väljakirjutatud ravimile - seda muidugi juhul, kui ravimit turustatakse eri liikmesriikides eri nime all. Minu meelest on see väga oluline projekt. Ma ei tea, millal täpselt sellega lõpule jõutakse, kuid see juba käib.
Teema: toiduainete märgistamine
Hiljutine Hiina toiduaineskandaal rõhutas taas vajadust toiduainete parema märgistamise järele ja nende tootmisel kasutatavate koostisosade päritolu parema jälgitavuse järele. Ühenduses kehtiva tarbijate teavitamist reguleeriva õiguse kohaselt on mõned märgistused toiduainetel kohustuslikud, mõned aga vabatahtlikud.
Kas toote päritolu näitamine märgistusel muudetakse kohustuslikuks?
Kas on kavas muuta loomset päritolu töödeldud saaduste märgistamist? Kas märgistusel tuleb näidata töötlemisel kasutatud loomsete kõrvalsaaduste päritolu? Kas see muudetakse kohustuslikuks kõigile liikmesriikidele?
Kas kavandatakse erisätteid kolmandatest riikidest pärinevate loomset päritolu töödeldud saaduste suhtes?
Millised tingimused kehtestatakse toiduainete Interneti-müügile ja kaugmüügile?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - (EL) Austatud juhataja! Tahaksin öelda, et Euroopa Liidu toiduainealaste õigusaktide aluspõhimõte on see, et ühenduse turule võib jõuda üksnes ohutu toit ning et seaduslikult Euroopa Liidu turule jõudev toit ja sööt peavad olema täiesti ohutud, päritolust sõltumata. Ühenduse õiguses on kehtestatud arvukalt mitmesuguseid meetmeid toiduohutuse tagamiseks ning ohtliku toidu ja sööda turult kõrvaldamiseks.
Toidualaste õigusnormide üldpõhimõtteid sätestava määruse kohaselt on toiduaine päritolu jälgitavuse tagamine Euroopa Liidu piires kohustuslik tootmisahela igal tasandil ja igas etapis tegutsevatele toiduainetootjatele alates importijatest ja lõpetades jaemüüjatega. Mis puudutab just loomseid saadusi, sealhulgas kolmandatest riikidest pärinevaid saadusi, siis õigusaktides karmistatakse loomsete saaduste päritolu jälgitavuse nõuet veelgi. Seda käsitletakse määruses (EÜ) nr 853/2004, milles kehtestatakse järgmised nõuded. Toidukäitlejatel peavad olema süsteemid ja protseduurid nende toidukäitlejate tuvastamiseks, kellelt nad on saanud ja kellele tarninud loomseid saadusi. Sellised tooted peavad kandma tervisemärki või eraldusmärgistust. Komisjonil ei ole kavas muuta loomset päritolu töödeldud saaduste päritolu jälgitavuse, tervisemärgi ega eraldusmärgistuse korda.
Mis puudutab päritolu kohustuslikku märkimist kõikide toiduainete puhul, tuleks rõhutada, et päritolumärgistus ei ole mitte toiduohutusmeede, vaid vahend, mis aitab kodanikel teada vastava toote omadusi. Päritolu märkimine on aga juba põhimõtteliselt nõutav juhul, kui tarbijat võidakse toiduaine tegeliku päritolu osas eksitada, samuti teatud erireeglite kohaldamisel, näiteks puu- ja aedviljade, veiseliha, veini, mee ja kala puhul. Neil juhtudel on päritolu märkimine kohustuslik. Samuti nõutakse päritolu märkimist imporditud linnuliha puhul ja alates 1. juulist 2010 ka müügipakendis toiduainete puhul, mis on liigitatud mahetoiduks. Neil juhtudel on päritolu märkimine vajalik ja nõutav.
Komisjon teab loomulikult, et see küsimus vajab veel arutelu, ja me teame, et kodanikud tahavad sageli teada toodete päritolu. See ei ole aga siiski piisav põhjus päritolu näitamise kohustuslikuks tegemiseks. Asi on just selles, et me ei pea seda toiduohutusmeetmeks. Nagu ma selgitasin, on tegemist meetmega, mille abil teavitatakse kodanikke toote päritolu kaudu toote omadustest. Toiduainete märgistamine võib loomulikult olla ka vabatahtlik, mitte kohustuslik, ning sellisel juhul peame me järgima mingit ühtset korda, et kõigi liikmesriikide reeglite vahel valitseks kooskõla.
Komisjoni ettepanek toidualase teabe kohta hõlmab kõiki tarbijate toiduainetega varustamise viise, sealhulgas kaugmüüki. Eesmärk on teha selgeks, et nimetatud juhtudel tuleb asjakohane nõutav teave, mis puudutab näiteks toiduaine koostist ja selles sisalduvaid allergeene, ostjale esitada ka kaugmüügi puhul, pealegi mitte üksnes toote kättesaamisel, vaid kohe tellima asudes peab ostja saama täpselt teada, milline on tellitava toote koostis ja kas see sisaldab allergeene või muud sellist.
Ioannis Gklavakis
(EL) Austatud juhataja! Suur tänu, lugupeetud volinik! Tahaksin aga märkida järgmist. Euroopa Liit on võtnud põllumajandustootmises ja oma territooriumil toodete turustamisel kõik tuntud meetmed, et kaitsta nii tarbijaid kui ka keskkonda. Kas komisjon kavatseb võtta selles konkreetses valdkonnas kindlaid meetmeid kolmandatest riikidest pärinevate toodete suhtes, et need riigid ise võiksid märgistuskorda tõhustada? Nimelt kardan ma, et erinevalt Euroopa Liidus kasutatavast märgistusest ei ole kolmandate riikide märgistus usaldusväärne.
Kui te selles vallas midagi ette ei võta, tekitavad need meetmed asjassepuutuvatele põllumeestele lisakulusid ja sunnivad neid oma tegevust lõpetama, ning kolmandatest riikidest tuuakse tarbija silmis kahtlase kvaliteediga toodangut, mis tähendab, et me istume, käed rüpes, ja muudame Euroopat nõrgemaks.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - (EL) Austatud juhataja! Lubage mul öelda, et me nõuame Euroopa Liidus toodetavate kaupade kohta kehtivate tingimuste sätestamist ka Euroopa Liitu eksportivatelt riikidelt. Lisaks meenutaksin teile veel üht: kui sellist tingimust ei kehtiks, siis ei oleks meil võimalik keelata lihaimporti Brasiiliast, me ei saaks peatada piima ja piimatoodete importi Hiinast ja teha muud sarnast. Just seetõttu ongi meil sellised ohutusnõuded, et me võiksime olla kindlad, et Euroopa Liitu imporditud tooted on sama ohutud kui Euroopa Liidus toodetu.
Loomulikult ei tohiks me jätta kõrvale pettuse võimalust, olgu toodang valmistatud Euroopa Liidus või imporditud. Näiteks Itaalias leiti väike kogus piimatooteid, mis oli pettuse teel Hiinast imporditud, kuid see ei tähenda, et meil puuduvad korralikud reguleerimisaktid. Inimesed lihtsalt leiavad sageli võimalusi selliseid kaupu pettuse teel sisse tuua.
Jim Allister
Lugupeetud volinik, mina ütleksin, et praegune kord ei toimi. Selle hea näide on hiljutised kogemused mu enda valimisringkonnas. Just hiljuti külvas Iirimaal, Iiri Vabariigis hirmu dioksiini sisaldav loomasööt ja mõjutas lihaga kauplemist kogu saarel.
Minu valimisringkonnas Põhja-Iirimaal, kus ei kasutatud kuskil seda mürgist loomasööta, tuli poodidest müügilt korjata kõik sealihatooted. Miks? Sest me ei osanud piisavalt kindlalt öelda, kust riigist müüdav sealiha pärines.
See näitab ilmekalt, et praegune kord ei toimi. Me ei oleks pidanud olema sunnitud tekitama kohalikule sealihatööstusele sellist kahju lihtsalt seetõttu, et me ei teadnud poeriiulitel olevate sealihatoodete päritolu. Kas te võiksite seega käsitleda neid küsimusi ka selles valguses ja öelda meile, mida te olete sellest õppetunnist kõrva taha pannud?
Marian Harkin
Tahtsin lugupeetud volinikult konkreetselt küsida kolmandatest riikidest pärit töödeldud toiduainete kohta, eriti kanafilee kohta, mida tuuakse ühetonniste külmutatud plokkidena Lõuna-Ameerikast Euroopa Liitu, kus neid paneeritakse mõnikord saiapurus või kaetakse tainaga ning müüakse siis kui ELis valmistatud toodet. Kuidas saaks komisjon sellist teguviisi kontrollida? Te ütlesite, et päritoluriigi märkimine ei taga toiduaine ohutust - selles on teil õigus - ja et see on lihtsalt üks tarbijate abistamise vahend. Ent see aitab ka tootjaid, sest siis saavad tarbijad võrrelda tooteid, mis on omavahel võrreldavad.
Te ütlesite, et 2010. aastal hakkab päritolumärgistuse nõue kehtima kõigi müügil olevate valmistatud toiduainete kohta. Kas see tähendab konkreetselt seda, et restoranides, toidumüügikohtades ja mujal tuleb inimesi teavitada loomsete saaduste päritoluriigist?
Lõpetuseks, lugupeetud volinik, tahaksin avaldada teile kiitust äärmise töökuse ja uuendusmeelsuse eest.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Esiteks arvan, et Iirimaa kriis andis tõestust selle kohta, et meil kehtiv süsteem on korralik. Te küll ei nõustu sellega, kuid arvan, et kui meil ei oleks head süsteemi, siis oleks Iirimaa kriis tähelepanuta jäänud.
Tegelikult just seetõttu, et me avastasime dioksiini sisaldava liha - sest me teadsime tänu tarneahela jälgitavusele, kust liha ostetakse ja kuhu seda müüakse -, suutsime selle kohe müügilt eemaldada.
(Vahelehüüe saalist)
Tegemist oli ettevaatusabinõuga, mille Iiri valitsus otsustas tarvitusele võtta. Päritolu on võimalik jälgida, sest müüjad peavad arvestust selle üle, kuhu nad oma toodangut müüvad.
Teil on selle kohta oma arvamus. Ma olen muidugi kindel, et meie talitused analüüsivad Iirimaa kriisi, sest see läks Euroopa Liidule maksma miljoneid eurosid ja Iiri valitsusele samuti suure summa - seega ei jää juhtunu tähelepanuta ja me uurime seda.
Sellegipoolest usun - ja see on minu isiklik arvamus -, et tõesti just tänu jälgitavuse nõuetele suutsime me kriisile reageerida.
Juhataja
Mul on tunne, et proua Harkini küsimus jäi teil vastamata.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - See, mida ma märgistamise kohta ütlesin, puudutas imporditud kanaliha. Kanaliha tuleb importimisel märgistada ja ma ütlesin selgelt, et märgistamine on kohustuslik linnuliha puhul.
Kui aga liha sulatatakse ja müüakse mingil teisel kujul, tuleb järgida Euroopa Liidu korda. Seejuures ei ole vaja pidada kinni päritoluriigi eeskirjadest. Kõik lihakäitlejad, olgu nad linnukasvatajad või linnuliha töötlejad, peavad järgima meie väga rangeid toidualaseid õigusakte. Kui seda ei tehta, siis tuleb selle eest vastutada.
Avril Doyle
Ma sain täna kell 12 suuliselt vastatavate küsimuste talituselt kirja, milles öeldakse: "Teie küsimus esitatakse komisjonile esimeste hulgas. Tavapärase korra kohaselt vastatakse sellele suuliselt. Kui Te ei viibi kohal, jäetakse küsimus kõrvale ja see jääb vastamata.”
Seega, et ma soovisin saada oma küsimusele vastust, nagu kõik küsimuse esitajad, olen istunud siin terve tunni, kuigi täna on ilmselt üks mu parlamenditöö kiiremaid päevi. Oleksin pidanud selle viimase tunni jooksul olema veel kolmes kohas.
Ma ei kaeba teie tegevuse üle, juhataja, teie võimuses on üksnes toimida etteantud reeglite järgi. Kui te aga saaksite oma nimekirja jaoks lisaküsimuste proportsionaalset mahtu välja arvutades (mina olen saanud ettenähtud aja ja enamgi veel) võtta arvesse parlamendiliikmete kohalviibimise aega - selle asemel, et lasta mõnel liikmel kohe saabudes esitada lisaküsimus, kas fraktsioonide esindatuse tasakaalustamiseks või mis tahes põhjusel -, siis järgiksime minu arvates me kõik hea meelega teie rusikareeglit.
Praegu peate te tegema võimatut tööd. Minge palun esimeeste konverentsile ja vaadake sealset küsimuste esitamise korda. Kui me ei püsi siin saalis - vähemalt üht tundi nagu mina, kes ma olin siia kutsutud, sest minu esitatud küsimus oli päevakorras -, siis jääb meil oma küsimusele vastus saamata, isegi kirjalik vastus. See tekitab meis nördimust. Tänan tähelepanu eest.
Juhataja
Ma mõistan teie nördimust, proua Doyle, uskuge mind, meie talitused ja mina püüame anda endast parima ning seejuures ma tean, et peaksime tegutsema veelgi tõhusamalt.
Tänan teid kõiki tähelepanu eest. Et see on ühtlasi viimane jõulueelne infotund, siis soovin teile ka häid pühi ja head uut aastat.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 19.55 ja seda jätkati kell 21.05.)
