Tekstiilinimetused ja tekstiiltoodete märgistamine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni nimel Toine Mandersi esitatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tekstiilinimetuste ja tekstiiltoodete märgistamise kohta - C6-0048/2009 - 2009/006(COD)).
Toine Manders
Tahaksin alustuseks tänada kõiki ülimalt konstruktiivse koostöö eest. Ma loodan, et pärast homset hääletust suudame jätkata võrdsel alusel, sest Euroopa Parlament kõneleb komisjoni ja nõukoguga peaaegu ühel häälel. Meie lõppeesmärk on jõuda kokkuleppele Euroopa tarbijate, Euroopa kodanike hüvanguks.
Minu arvates on komisjoni ettepanek vormistada tekstiiltoodete märgistamine määrusena parem kui selle lisamine kehtivatesse direktiividesse. Sellega seoses viitan Mario Monti raportile, kus on kirjas, et Euroopa probleemid on tegelikult tingitud direktiivide ülevõtmisest, mis toimub 12 või 27 eri tasandil. Ma olen alati olnud määruste poolt ja loodan, et komisjon esitab tulevikus rohkem määruste vastuvõtmise ettepanekuid.
Kõnealuse määruse eesmärk on võimaldada uusi tekstiilikiude kiiremini turule viia. Samuti toetab määrust laialdaselt siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon, sest püüame optimeerida siseturgu nii palju kui võimalik.
Kuid on veel midagi, mida me püüame teha, ja see miski on seotud ka Euroopa üldsusega. Oleme selles raportis püüdnud lihtsustada rõivaste - mis on samuti tekstiiltooted - märgistamist, näiteks Euroopa standardi kehtestamise abil. Nüüd teame, et see pole kaugeltki nii lihtne, ja seetõttu palusime uuringut, mõju hinnangut, et uurida järele, kas vähemaga, s.t tarbijate vähema teavitamisega võiks saada rohkem. Vajaduse korral võivad tarbijad külastada veebilehte või tutvuda muude lisateabe allikatega.
Märgised peavad olema lihtsalt lühemad, et tootjad saaksid keskenduda ühtsele turule ega peaks rõivastesse õmblema tervet ajalehte, mis tekitab tarbijates ainult segadust. Toiduainete märgistamine juba näitas meile, kui kaugele sellega võidakse minna. Just seda soovimegi vältida.
Oleme teinud hulga ettepanekuid, et paluda komisjonilt luba kinnitada tekstiiltoodetele lihtsamaid märgiseid. Fakt on see, et tarbijatel on õigus teatavale põhiteabele näiteks selle kohta, mida ta ostab, millest see on valmistatud ja kust see pärit on. Me oleme veendunud, et tarbijatel on õigus sellist teavet eseme ostmisel saada ja seda ei tohiks varjata. Seega oleme taas sattunud ebaõiglaste kaubandustavade valdkonda. Selles valdkonnas on järelevalve ja jõustamine väga keerulised ning seetõttu oleme teinud sellekohased ettepanekud.
Seega räägime väga lihtsa teabe esitamisest ja kui tarbijad soovivad rohkem teada, saavad nad lisateavet taotluse korral. Kui see õnnestub, valib komisjon parima viisi, kuidas tarbijate teenistuses olla.
Oleme teinud hulga ettepanekuid. Kui mänguasjad sisaldavad tekstiilmaterjali rohkem kui 85%, siis peavad need meie arvates vastama kõnealusele määrusele. Osa inimesi väidab, et ehkki see on hea ja tore, on juba olemas mänguasjade ohutust käsitlev direktiiv. Jah, kuid see direktiiv käsitleb konkreetsemalt ohutust, mitte tarbijate teavitamist selle kohta, millest toode on valmistatud, ja ma arvan, et tarbijad soovivad seda teada.
Siis on toimunud muudatus näiteks järgmistes ridades: tarbijatel on õigus teada, kas toode on valmistatud loomset päritolu materjalidest, ja nad ei pea rohkem otsima, sest tootja peab ära näitama, kas toode sisaldab loomseid saadusi. Me ei räägi kiududest, vaid muudest materjalidest, näiteks karusnahatükkidest.
Lõpetuseks see kuulus made in, s.t päritolu küsimus, mille kohta komisjon esitas ettepanekud juba 2005. aastal. Tegelikult kopeerisime need sõna-sõnalt ning loodame, et komisjoni ja Euroopa Parlamendi abiga muudab nõukogu meelt ja näeb asju positiivses valguses. Seetõttu kutsun nõukogu üles sõlmima komisjoni ja Euroopa Parlamendiga kompromissi, mille tulemusel muudetakse kõnealust määrust tarbijate huvides ja tõhusama teavitamise eesmärgil paremaks.
Antonio Tajani
Austatud juhataja! Enne kui asun kõnelema, lubage mul liituda täna siin istungisaalis väljendatud kaastundeavaldustega, millega mälestati kaht Euroopa sõdurit, kes langesid täna hommikul terrorirünnaku tagajärjel.
Lugupeetud parlamendiliikmed! Komisjon on alustanud tekstiilinimetuste standardite läbivaatamist parema õigusloome algatuse raames. Kõnealuse ettepaneku peamine eesmärk on parandada olemasolevat õiguslikku raamistikku ja lihtsustada uute tekstiilinimetuste heakskiitmise menetlust. Seetõttu on ettepaneku eesmärk edendada uuendusmeelsust tekstiilisektoris.
Niisiis on uue määruse eesmärk võimaldada, et tootjad, kasutajad ja tarbijad saaksid uusi kiude sisaldavad uuenduslikud tooted kiiremini tarvitusele võtta - see teema on südamelähedane Euroopa tarbijatele, antud sektori ettevõtetele (sealhulgas nii tekstiili- kui ka rõivafirmadele) ja ka riigiasutustele.
Kõigepealt tänan ma siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni selle eest, et ta raporti 8. aprillil heaks kiitis. Eriti sooviksin tänada raportöör Toine Mandersit ning variraportööre põhjaliku ja üksikasjaliku töö eest selle ettepanekuga, mille tulemusel tekkis tekstiiltoodete märgistamise teemal nõnda elav ja edasiviiv arutelu. Et selle ettepaneku eesmärk on lihtsustada õigust, kaldus komisjon kõrvale sätetest direktiivi algses tekstis, mis nüüd asendatakse kõnealuse määrusega.
Seega kiidab komisjon heaks suure osa muudatusettepanekutest, mis siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis vastu võetud raportis esitati. Me oleme teadlikud, et mõne muudatusettepaneku üle, eriti nende üle, mille eesmärk on laiendada määruse kohaldamisala, hakatakse nõukogus arutama. Me anname endast parima, et institutsioonidevahelist arutelu lihtsustada, ning teeme kõvasti tööd, et saavutada vastuvõetavad kompromissid.
Üks nimetatud muudatusettepanekutest on seotud päritolumärgisega, made-in-märgisega, mida ei ole komisjoni esialgses ettepanekus käsitletud. Euroopa Parlament on alati sellele teemale, mis on tarbijate jaoks väga oluline, suurt tähelepanu pööranud.
Selles valdkonnas esitatud muudatusettepanekud on seotud komisjoni 2005. aasta ettepanekutega paljude oluliste tootekategooriate, sealhulgas tekstiiltoodete päritolu märgistamise kohta. Ma toetan nimetatud muudatusettepanekuid, nagu ma rõhutasin ka kohtumisel siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoniga. Samamoodi suhtun ma muudatusettepanekusse, mis käsitleb loomset päritolu mittetekstiilsete osade märgistamist.
Tahaksin teha mõne märkuse ka teiste muudatusettepanekute kohta. Mis puudutab muudatusettepanekut 19, siis oli juba komisjoni ettepanekus kirjas, et märgistamise osas tehakse erand rätsepatele. Selle erandi laiendamine kõigile tekstiiltoodetele, mida pakutakse tarbijatele ainutoodetena, tähendaks siiski, et märgistamisest vabastatakse liiga suur hulk rõivatooteid. See sektor esindab jõuliselt Euroopa rõivatoodete arengu üht põhijoont. Kui sellised tooted märgistamiskohustusest vabastataks, võib erandite hulk muutuda ohtlikult suureks.
Seoses muudatusettepanekuga 63, mille eesmärk on eemaldada mänguasjad märgistamiskohustusest vabastatud toodete nimekirjast, sooviksin teile meelde tuletada, et mänguasjade puhul on kõige olulisem siiski ohutuse küsimus. Asjaomane standard on piisavalt üksikasjalik, see vaadati 2009. aastal uuesti põhjalikult läbi ning selle raames toimusid nõukogus ja Euroopa Parlamendis põhjalikud arutelud.
Kuna ohutuse küsimust on mänguasjade standardis juba käsitletud, muretseme meie selle pärast, et tootjatele seeläbi tekkiv lisakoormus võib muutuda ebaproportsionaalseks. Mis puudutab palvet vaadata läbi ülejäänud tekstiil- ja rõivatoodete märgistamise võimalused, olen andnud lubaduse algatada ulatuslik ja avatud arutelu asjahuvilistega kõigil ülejäänud teemadel, mis on tõstatatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelistes aruteludes.
Tänan teid tähelepanu eest ja kuulan hoolikalt teie mõtteid sellel arutelul.
Lara Comi
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Tekstiilisektor on Euroopa turul üks peamisi sektoreid. Euroopa Komisjoni ettepanek on suurepärane lähtepunkt praegu liikmesriikides kehtiva õigusliku raamistiku parandamiseks ja lihtsustamiseks, eeskätt seoses tekstiilitööstuse tehnoloogia arengut käsitleva õiguse läbipaistvuse ja paindlikkusega.
Euroopa Parlamendis siiani tehtud töö on meile kahtlemata andnud võimaluse laiendada algset kohaldamisala, kehtestades standardid muudele märgistusnõuetele, mis on meie arvates hädavajalikud. Eriti sooviksin juhtida teie tähelepanu standarditele, mis on seotud päritolu märkimisega.
Sellega seoses esitasime ettepaneku kahe eri märgistamissüsteemi kohta: kohustuslik süsteem kolmandatest riikidest pärit toodetele, nagu oli ette nähtud juba 2005. aasta määruses, mida nõukogu, nagu te teate, praegu blokeerib, ning teine, valikuline süsteem liikmesriikides valmistatud toodetele.
Üldiselt on nendel süsteemidel kaks eesmärki, ehkki kahtlemata on neist kahest kõige olulisem näidata ära toote tegelik päritoluriik. Tarbijatel peab tekstiiltoodete ostmisel olema võimalik teha teadlik valik. Päritolu näitamise kavandatud kriteeriumide kasutamisega on meil kavas vältida märgiseid, mis sisaldavad vale- või eksitavat teavet, mis oleks tarbijatele kahtlemata kahjulik.
Peale selle on meie eesmärk kaitsta nende uute määruste abil väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, kes on otsustanud jätta oma ettevõtted liikmesriikidesse.
Otsus korraldada täiskogu hääletus oli tingitud Euroopa Parlamendi soovist asuda nendel teemadel kindlale seisukohale, eriti võttes arvesse poliitilist üksmeelt, milleni jõudsid kolm kõige suuremat fraktsiooni. Ma soovin öelda, et raportööri ja teiste variraportööridega koos töötamine oli tõeliselt suurepärane kogemus.
Vaatamata meie erinevatele poliitilistele seisukohtadele on meil õnnestunud leida ühine keel, mis, nagu me loodame, kaitseb parimal viisil Euroopa kodanike ja Euroopa Liidu enda huve. Sestap loodan, et homme hääletame seda raportit üksmeelselt ja anname nõukogule tugeva poliitilise signaali ülesannete kohta, mis ootavad meid ees teisel lugemisel. Siiras tänu teile kõigile koostöö eest!
Christel Schaldemose
Austatud juhataja! Sooviksin alustuseks tänada Toine Mandersit ja teisi kolleege konstruktiivse koostöö eest seoses kõnealuse ettepanekuga. See tekstiiltoodete määrus on korrektne ja vajalik ettepanek. Tegelikult on see vägagi mõttekas, et ühtlustada eeskirju selle kohta, kuidas me siseturul uusi kiude heaks kiidame. Meie, sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni liikmed, toetame seetõttu tervet seda ettepanekut.
Samas oleme veendunud, et ettepanekust ei tohiks kasu saada ainult üks pool. See ei tohiks olla kasulik ainult tööstusele. Väga oluline on, et keskenduksime ka sellele, mis on hea tarbijatele. Seetõttu tundsime ettepanekuga töötades, et on oluline võimaldada tarbijatel saada selget teavet kiudude ja tekstiilide kohta, mida nad ostavad. Seetõttu soovisime, et see sisaldaks ka kiukoostise täielikku loetelu.
Kuid me ei soovinud sellega piirduda. Loomulikult toetame ka uuringu korraldamist selle kohta, kuidas ELis tekstiiltooteid tavaliselt märgistatakse, ja seetõttu osaleme asjaomaste ettepanekute esitamisel. Ma usun, et tarbijate jaoks on üsna oluline teada ostetava kauba koostist, seda, kus rõivaese on toodetud, kas see sisaldab aineid, mis võivad põhjustada allergilist reaktsiooni, või muud neile olulist teavet. Ma olen veendunud, et paljud neist asjadest, sealhulgas tootmistingimused, on tarbijatele üsna olulised ja muutuvad tulevikus veelgi olulisemaks. Seetõttu oli meie jaoks tähtis öelda, et meie meelest on vaja korraldada üksikasjalikum uurimine selle kohta, kuidas luua nõuetekohane tekstiiltoodete märgistamise süsteem, mis oleks tarbijatele kasulik. See on ka üks põhjus, miks me toetame seda ettepanekut nõnda selgelt. Mina isiklikult olen veendunud, et meil on üpris oluline käsitleda tähelepanelikumalt ka rõivaste suurusi. Ma usun, et kui suudame tagada rõivaste samasuguse suuruse sõltumata riigist, kust rõivatoode on ostetud, suudame suurendada kaubavahetust siseturul.
Meie, sotsiaaldemokraadid, toetame ettepanekut täielikult ja usume, et ka tööstus võib sellest kasu saada, kuid mis kõige olulisem, et sellest saavad kasu tarbijad.
Niccolò Rinaldi
Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Me peaksime õnnitlema Toine Mandersit resolutsiooni ja raporti puhul, mis püüab pisutki korrastada maailmaturul suurenevat korralagedust.
Ma tunnen kohustusliku päritolu märkimise teema vastu, mida Mandersi raportis veidi on käsitletud, eriti suurt huvi. Tegelen sellega oma komisjonis - rahvusvahelise kaubanduse komisjonis - Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni variraportöörina koos raportöör Cristiana Muscardiniga.
Tegelikult on maailmaturul, kus meiegi tegutseme, päritolu kohustuslikku märkimist käsitlevad eeskirjad olemas Ameerika Ühendriikides, Hiinas, Austraalias, Mehhikos, Jaapanis ja paljudes teisteski riikides. See loob ebavõrdse olukorra, mis mõjutab suuresti nii Euroopa tootjaid kui ka tarbijaid ning põhjustab anomaaliaid, mida tuleb parandada.
Veelgi rohkem peab see paika tekstiiltoodete puhul, millel on probleeme turvalisusega, nagu meile just äsja meenutati, kuid mis samuti vihjavad mingil moel oma päritoluriigile - võib öelda, et peaaegu poeetiliselt - ja see on eriti oluline.
Praegu on meie olukord mõnevõrra segane, sest osa toodete puhul on päritolu märgitud, kuna see sobib tootjale, kuid teiste puhul ei ole seda tehtud, kuna see tootjale ei sobi. Muudel juhtudel on teave lisatud, kuid teiste riikide eeskirju järgides, sest tooteid eksporditakse ka Ameerika Ühendriikidesse ja Jaapanisse ning seega tehakse seda nimetatud turgusid silmas pidades. Seetõttu vajame selles valdkonnas selgelt omaenda, Euroopa standardeid.
Sel eesmärgil püüab Euroopa Parlament nii Toine Mandersi raporti kaudu, millest me just kuulsime, kui ka töö kaudu, mida teeme rahvusvahelise kaubanduse komisjonis, kududa oma kangast, et saavutada suurem selgus ühtviisi nii tarbijate kui ka tootjate jaoks.
Heide Rühle
Austatud juhataja! Ennekõike tahaksin nõustuda eelmise kõnelejaga. Ka meil on hea meel, et rahvusvahelise kaubanduse komisjon tegeleb selle valdkonnaga. Samuti soovin liituda tänusõnadega raportöörile. Sellele vaatamata ei jaga ma tema seisukohta ega saa teda homme teatud punktides toetada.
Lubage mul veel kord rõhutada, milles küsimus seisneb. Me kõik tahaksime näha päritoluriigi selget märkimist. Me kõik jagame seisukohta, et nõukogule tuleb avaldada survet, ja me kõik peame kahetsusväärseks, et nõukogu on päritoluriigi märkimist nüüdseks juba mitu aastat blokeerinud. Ometi on see direktiiv vaid direktiiv, mitte sümboolne resolutsioon, kus võib midagi taolist sätestada. Mina näiteks olen andnud lubaduse toetada kirjalikku deklaratsiooni, milles nõutakse taas selgelt meetmete võtmist, ja ma pean oluliseks, et jätkame selles valdkonnas tööd.
Sellel direktiivil on teistsugune eesmärk - tagada läbipaistvus ja pakkuda tarbijatele kindlustunnet uuendkiudude ja uuendmaterjalide nimetamisel. Nüüd kardame, et kui direktiivi kohaldamisala laiendatakse, leiab direktiiv samasuguse saatuse nagu viimane katse võtta kasutusele made-in-päritolumärgis - teisisõnu, et nõukogu hakkab seda blokeerima. Meie arvates oleks see kahetsusväärne, sest me usume tõepoolest, et siin on tarvis suhteliselt kiiresti meetmeid võtta. Me toetame kõiki teisi meetmeid made-in-päritolumärgistuse valdkonnas - selles pole kahtlustki, oleme selles suhtes alati liitlased -, kuid meie arvates on vale kuritarvitada sel eesmärgil määrust.
Malcolm Harbour
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Kõnelen täna õhtul oma fraktsiooni variraportööri Emma McClarkini nimel, kes oli kõnealuse teemaga väga tihedalt seotud.
Sooviksin minna tagasi Heide Rühle sõnade järgi. Ma nõustun temaga täielikult selles, kuidas päritoluriigi märkimise küsimust kavatsetakse käsitleda. Siin esitatud ettepanekutes on tehtud nii mõnedki märkimisväärsed parandused ettepaneku otsese sisu kohta - selle kohta, kuidas kiudmaterjali märgistatakse, kuidas koostist märgitakse ja kui selgelt märgistamine toimub.
Ometi märgin, et tähelepanuväärsel kombel unustas raportöör mainida, et see on tegelikult oluline direktiiv ühtaegu nii siseturu kui ka tarbijakaitse seisukohast ning selle ainus eesmärk on lihtsustada õigusakte, muutes lihtsamaks uute nimetuste tunnustamise ja uute tekstiilide turuleviimise - kiiremini kui 12 kuuga - ning lihtsustades ka meie tööd standardimisel, sest see parandab olukorda märkimisväärselt, kuna eeskirjad koondatakse Euroopa Standardikomitee baasi, mille tulemusel saavutab sektor märkimisväärse kokkuhoiu ja paranevad tarbijate kasuvõimalused.
Tegelik küsimus raportöörile seisneb selles, kas me soovime kõik need head hüved ohtu seada sellega, et lisame kõnealusele ettepanekule päritoluriigi märgistuse teema, mille kohta - nagu Heide Rühle sellele üsna õigesti tähelepanu juhtis - komisjon on ettepaneku esitanud väga paljude toodete puhul. Ma arvan, et peaksime olema väga ettevaatlikud ja mitte ohustama neid hüvesid. Ma olen nõus, et peaksime leidma poliitilise põhjenduse ja samuti peaksime nõudma nii mõndagi muud, mida raportöör on nõudnud, ent olen seisukohal, et raportöör on oma rollis parlamendikomisjoni nimel ületanud nii mitmeski mõttes piiri ja muutunud mõnede oma ideedega pigem jõulupuuks. Ma loodan, et ta arvestab sellega homsel hääletusel, nii et me saaksime pakkuda hüvesid tarbijatele ja tootjatele. Tehkem poliitilisi avaldusi, kuid ärgem seadkem tarbetuid takistusi.
Eva-Britt Svensson
Austatud juhataja! Et tarbijad saaksid teha õigeid valikuid ja kasutada oma õigusi, peavad nad saama toote kohta teavet. See raport on esimene samm ja tähendab, et tekstiilidele tuleb märkida päritoluriik, teisisõnu teave selle kohta, kus kaup on toodetud. Tarbijatena on meil õigus seda teada.
Nüüd on meil võimalus nõuda ka seda, et komisjon läheks tarbijatele suuremate õiguste andmisel veelgi kaugemale. Muu hulgas pean silmas hooldusjuhiseid ning tervise ja ohutusega seotud hoiatusi. Allergikud ei pea puutuma kokku kaupadega, mis sisaldavad allergeensete ainete jääke.
Kodanikele tundub sageli, et siseturu eeskirjades seatakse esmatähtsale kohale ettevõtted ja tööstus. Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon, mina kaasa arvatud, on seisukohal, et praegu on ülim aeg seada esmatähtsale kohale tarbijate vajadused. Sellest saaksid kasu nii tarbijad kui ka tõsiseltvõetavad ettevõtted.
William  Dartmouth
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! See raport ütleb enda kohta ise - tsiteerin - "tehniline töö, millel ei ole erilist poliitilist mõju”. Euroopa Komisjon ei lase head kriisi kunagi raisku. Samuti kasutab Euroopa Parlament vilunult tehnilisi raporteid, et aidata kaasa ühtlustatud Euroopa üliriigi loomisele. Sellepärast suhtub Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei kõnealusesse raportisse kahtlustega.
Kuid raporti esimeses osas võetakse kolm direktiivi kokku üheks määruseks ja see võib õigusloomet tõepoolest lihtsustada. Hiljem vihjatakse isegi kehtetuks tunnistamisele. Sellele vaatamata avaldame suurt vastuseisu teisele osale, eriti muudatusettepanekule 58, mille eesmärk on kehtestada Euroopa Liidu tasandil uued märgistusnõuded. Eelkõige märgin ära ettepaneku luua - tsiteerin - "rõivaste ja jalatsite suurusmärgistuse ühtne ELi süsteem”. Ühendkuningriigis on olemas täiesti toimiv suurusmärgistuse süsteem. See erineb täielikult enamikus Mandri-Euroopa riikides kehtivast süsteemist. Ühendkuningriigi kodanikud tunnevad seda ja saavad sellest aru ning seda ei tohiks vahetada üleeuroopalise süsteemi vastu.
Veel kord: Euroopa Parlamendi raportöör kavatseb kasutada otsest tehnilist tööd selleks, et arendada edasi täiesti ebademokraatlikku Euroopa üliriigi eesmärki.
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Möödunud aastakümnetel oleme tuhandete üleilmastumist käsitlevate arutelude käigus alati jõudnud punkti, kus arutelul osalejad küsivad, mida nad teha saavad. See lõpeb alati tarbijate õiguste mainimisega. Ent valdkonnas, kus nad saaksid neid õigusi kasutada - nimelt toodete ostmisel -, veeretatakse nende teele tarbetuid takistusi. Tekstiilide valdkonda on teatud ulatuses standarditud, kuid mulle tundub, et julgusest jääb puudu.
Austatud volinik, lugupeetud kolleegid! Ma olen üllatunud, et mina olen see, kes mainib seda esimesena. Miks me ei ole sotsiaalse märgistusega innukamad? Miks seda ikka veel pole? Miks ei kasuta me seda ideaalset vahendit, et muuta läbipaistvamaks teavet, kuidas ja millistel tingimustel selliseid tooteid tegelikult toodetakse? Miks me kaebame pidevalt töökohtade kadumise pärast, kuid ei tee seda, mis on kõige rohkem tarbijate huvides - ei lase neil teada saada, mida nad tegelikult ostavad, ega anna neile tõendeid?
Evelyne Gebhardt
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, austatud härra Manders! Suur tänu teile hea töö eest selle määrusega. Samuti soovin eriti tänada oma variraportööri, sest vaatamata sellele, et tegemist on tõepoolest tehnilise raportiga, nagu mitmel korral on mainitud, on sel ulatuslikud tagajärjed meie kodanikele. Ennekõike käsitleme siinkohal ikkagi seda, kuidas uuendkiude Euroopa Liidu turule lubatakse.
Me soovime seda võimaldada. Euroopa Komisjonil on selles suhtes õigus. Ent siiski ei soovi me luba anda suvaliselt. Kiude tuleb katsetada, kui tahame, et kodanikele tagataks tõeliselt tarbijakaitse, millest me kogu aeg räägime. Katseid on oluline teha näiteks selleks, et saada teada, kas kiud on allergeensed. Samuti peavad need olema selgelt märgistatud, et meie kodanikud, keda alati kirjeldatakse vastutustundlike kodanikena, saaksid ka vastavalt käituda.
Sellega seoses pean vastu vaidlema kolleegidele, kes ütlesid, et me peaksime päritoluriigi märgistuse välja jätma. See on väga oluline ja täiesti õige. Paljud kodanikud soovivad teada, kust kiud ja tekstiilid pärit on ning milline on nende taust. Nende taust on seotud sellega, kuidas nad on toodetud. See on kahetsusväärne, kuid paljudes riikides kasutatakse endiselt laste tööd või isegi orjatööd. On kodanikke, kes soovivad seda teada, et nad saaksid toodete ostmisel teha vastutustundliku valiku.
See ei pruugi olla kõnealuse määruse ülesanne, kuid meie, parlamendiliikmete ülesanne on tuletada nõukogule seda meelde ja avaldada survet, et päritolumärgistust käsitlev õigusakt, mis on olnud päevakorras juba alates 2005. aastast, võetaks viimaks kasutusele. Praegu on võimalus seda survet suurendada ja me peaksime seda võimalust ära kasutama, et saavutada hea määrus, mille kohta kodanikud ütleksid: jah, sellega suudame me leppida, sellist asja ootame oma esindajatelt Euroopa Parlamendis.
Jacky Hénin
(FR) Austatud juhataja! Kui Euroopas on mõni valdkond, kus töökohad on sattunud hoolimatu ümberpaigutamise, kapitali vaba liikumise, tugeva euro ja dumpingu ohvriks, siis on see tekstiilisektor. Mis puudutab tootmist ja tööhõivet, siis praegu on järel üksnes mõned nišid keskklassi/tippklassi, luksus- ja kõrgtehnoloogia sektorites. Ent need kõik on haprad ja toimivad tärkava turumajandusega riikide võltsingute ja tehnoloogia arengu armust, mida liialt sageli rahastatakse Euroopa firmade kapitalist.
Sellepärast on positiivne kõik, mis aitab kaitsta töökohti ja oskusteavet Euroopa tekstiilisektoris. Seetõttu toetan ka tekstiiltoodete sotsiaalset märgistamist, et aidata tarbijatel valida kaupu eetiliste kriteeriumide põhjal nagu töötajate tervis, turvalisus, õigused, heaolu, töötingimused ja töötasu.
Samuti toetan märgistamist võltsimisvastase võitluse vahendina, kuni me varustame end inimressurssidega pettuse vastu võitlemiseks. Seejärel peaksime tõeliste ühenduse eeliste kehtestamisel minema veelgi kaugemale. Meil võivad olla küll kõik maailma märgistamismeetmed, kuid nendest on vähe kasu, kui puudub poliitiline tahe luua uuesti tekstiilitööstus, mis loob Euroopas töökohti.
Anna Rosbach
(DA) Austatud juhataja! Tekstiilitööstuses on praegu suurte muutuste aeg. Turule tuuakse uusi kiude ja kangaid ning tarbijatel on keeruline mõista, mis see on, mida nad ostavad. Kahjuks on suur osa kaupadest toodetud riikides, kus puudub igasugune tootekontroll. Aastakümneid oleme tarbijaid teavitanud toidu ja ravimite koostisest, kuid mitte sellest, mida sisaldavad rõivad nende seljas. Seetõttu on praegusel "nanoajastul” hea, et hakkame sellele teemale keskenduma, ning ma nõustun komisjoni ja raportööriga, et vajame rõivaste ja jalatsite suurusmärgistuse ühtset süsteemi.
Internet avab nii müüjatele kui ka ostjatele täiesti uued võimalused leida konkreetse toote kohta teavet identifitseerimisnumbri abil. Ent eriti oluline on teavitada tarbijaid allergeensetest ja ohtlikest ainetest. Lisaks on olulised ka hooldusjuhised, tootjariik, süttivus ja kemikaalide kasutamine tootmisel. Kuid toodete igapäevasel käsitsemisel on tarbijate jaoks oluline keeleväliste sümbolite kasutamine.
Zuzana Roithová
(CS) Ausat konkurentsi Euroopa kaubanduses ja tööstuses, samamoodi nagu Euroopa tarbijate kaitset, ei ole üleilmastunud turul võimalik kehtestada teatud tootmisstandardeid kindlaks määramata. Samuti pole see võimalik tarbijate teavitamisel tootjate poolt. See määrus on tekstiilide märgistamise valdkonna edaspidiseks parandamiseks kahtlemata parem kui vana direktiiv, sest see vähendab uute kiudude turustamist ühes aastas ja kaotab samas tarbijate märgised.
Kuid Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel püsivad mitmed lahkarvamused, näiteks selle kohta, kas kombineerida kiunimetusi keeleliselt neutraalsete sümbolitega või märkida ära tekstiiltoodete mittetekstiilset päritolu loomsed koostisosad, või problemaatiliste allergiakatsete kohta. Sellest on kahju. Siiski on mul hea meel selle pärast, et vähem vaieldakse päritoluriigi märgise ja selle toodetel kasutamise tingimuste üle. Päritoluriigi märkimine on kohustuslik kolmandatest riikidest imporditud tekstiilide puhul, kuid pole seda enam liikmesriikides toodetud tekstiilide puhul. See on hea märk. Euroopa tootjad ja tarbijad, kes hoolivad kvaliteedist, on nõudnud seda juba aastaid. Ma loodan, et kehtestame selle põhimõtte peagi ka klaasist ja portselanist valmistatud toodete ja ka muude tarbeesemete kohta ning et meil õnnestub seda teha enne, kui Euroopa tooted kaovad odavatest madala kvaliteediga toodetest tingitud surve tõttu meie turult täielikult.
Tahaksin vaielda vastu nendele, kes nimetavad seda protektsionismiks. Pealegi ei ole teave selle kohta, kus ja millistel tingimustel oluline osa tootest on valmistatud, varjamist väärt. Otse vastupidi - see teave võimaldab tarbijatel üleilmastunud turul paremini orienteeruda. See aitab edendada kvaliteetseid Euroopa kaubamärke ja suudab ehk äratada kodanikes uhkustunnet selle üle, et eurooplased suudavad jätkuvalt toota, vaatamata odava tööjõu konkurentsile. Peamine lisandväärtus, mida tarbijad ootavad, on lootus, et nõnda on lihtsam hoiduda ostmast ohtlikke tooteid, mida on vaatamata kontrolli tõhustamisele endiselt väga palju. Ma väljendan komisjoni toetuse üle heameelt ja usun, et ka nõukoguga jõutakse kompromissile.
Alan Kelly
Austatud juhataja! Kõigepealt tunnustan ma raportööri ja variraportööre, kes näitasid antud teemal parlamendikomisjoni kõigis menetlusetappides üles positiivset ja tarbijaid soosivat suhtumist. Minu arvates tõestab see töö järjekordselt, et Euroopa Parlament on Euroopa Liidu üks paindlikumaid ja üksmeelealtimaid institutsioone. See on ehk teine või isegi kolmas teema, millega ma olen puutunud kokku pärast siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoniga liitumist ja mille puhul parlament suudab olla edumeelsem kui nõukogu. Mul on hea meel, kui tulevikus lisandub viljakaid näiteid veelgi.
Mis puudutab teemat ennast, siis püüd ühtlustada tekstiilide märgistamise ja päritolu tähistamise eeskirju on väga hea näide sellest, kuidas siseturg võib tarbijaid ja tootjaid aidata. See ettepanek on võrdselt oluline nii tööstusele kui ka tarbijatele. Seda tuleb meeles pidada. Mõnikord tundub mulle, et tarbijad ei saa nii palju tähelepanu, kui nad vajaksid.
Ettepanek oli esialgu peamiselt tehniline ja mittepoliitiline ning üksnes vahend kolme direktiivi koondamiseks. Kuid arvestades asjaolu, et siin parlamendis puutume sedalaadi küsimustega harva uuesti kokku, oleks mõttekas, kui püüaksime teha ja teeksime kõik teemakohased ettepanekud võimalikult laiapõhjalistena.
Tarbijatel on õigus täpsele, asjakohasele, arusaadavale ja võrreldavale teabele tekstiiltoodete koostise kohta. Samuti on neil õigus terviklikule loetelule - ja ma mõtlen tõesti terviklikku - kiududest, mida tooted sisaldavad. See on vajalik allergiate ja muu vältimiseks.
Mina isiklikult pean väga oluliseks, et tootmismeetodid ja -tingimused oleksid läbipaistvad ning et oleksid olemas täpsed tõendid päritolu kohta. See võimaldab kaupa ostes teha sotsiaalseid otsuseid. Ma usun, et maailmas, kus me praegu elame, muutub see järjest olulisemaks, võttes arvesse laste tööd, orjatööd jne.
Sellepärast toetan ma paljusid komisjoni ideesid, kuid samuti tekstiiltoodete üldisema märgistamiskava nõuet. Me peaksime seda nägema võimalusena saada parim õigusakt, mis süvendab ja tõhustab siseturgu.
Regina Bastos
(PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik ja kallid kolleegid! Tahaksin alustuseks tunnustada Toine Mandersit raportiga tehtud töö eest, samuti tahaksin tänada teisi kolleege, kes temaga koos raporti kallal tööd tegid. Tegelikult lihtsustab ja parandab kõnealune ettepanek kehtivat õiguslikku raamistikku, ühendades kõik olemasolevad õigusaktid - kolm põhilist direktiivi tekstiiltoodete nimetamise ja märgistamise kohta -, ja see ongi peamine.
Kuid lisaks avaldab ettepanek soodsat mõju eraettevõtjatele ja riigiasutustele ning võimaldab arendada edasi ka hiljuti välja töötatud kiude, julgustades sellega uuendusmeelsusele tekstiili- ja rõivatööstuses. Kõnealune läbivaatamine muudab ka uute kiudude lisamise kiunimetuste ühtlustatud loetellu palju läbipaistvamaks. Tundub, et kõnealuse määruse kasulikkuses asjaosalistele pole enam kahtlustki.
Näiteks tekstiilitööstusele on kasulikud väiksemad halduskulud ja võimalus tuua uusi kiude varem turule. Liikmesriikide asutused omalt poolt ei pea võtma muudatusi üle riigi õigusaktidesse ja see annab neile võimaluse vähendada märkimisväärselt kulusid. Peale selle antakse tarbijatele kindlustunne, et nimetuse saanud kiud vastavad konkreetsetele omadustele, ning samuti on neile kasulik, et uued kiud jõuavad varem turule. Nende kiudude kasutuselevõtmine on Euroopa tööstusele oluline innovatsiooni edendamiseks, mis tähendab, et tarbijateni jõuab rohkem teavet.
Praegu, kui tegemist on üleilmastumise ja tärkava majandusega riikidega, kus järjest suurematel turgudel ringlevad miljonite ettevõtete toodetud miljonid tooted, on innovatsioonile pühendumine ja kiirus, millega uuendused tarbijateni jõuavad, ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks väga olulised. Selle määruse rakendamine võib suurendada VKEde konkurentsivõimet. Uus määrus tähendab kahtlemata seda, et need VKEd suurendavad oma turuosa ja aitavad sellega kaasa Euroopa tööhõivele.
Sylvana Rapti
(EL) Austatud juhataja! On olemas üks kõnekäänd: "Hing on paelaga kaelas.” Püüdkem endale ette kujutada, mis saab siis, kui see pael ei ole õigest materjalist. See hing oleks kadunud. Ütlen seda, et näitlikustada, kui oluline on pael ja kangas.
Küsimus ei ole pelgalt tehniline. Me ei aruta siin tehnilist raportit. Ma leian, et Toine Mandersi koostatud suurepärasel raportil - ja ma tänan teda selle eest - on poliitiline tähendus, mis mõjutab kauplejat ja tootjat. Selle määrusega muutub mõlema töö lihtsamaks ja kiiremaks.
Sellel on poliitiline mõõde, mis mõjutab tarbijaid ja veelgi kaugemale minnes siseturgu, poliitiline mõõde, mis tõstatab eetilisi küsimusi. Me peame teadma, kust toode on pärit, kus see on tehtud. Made-in-märgis ei ole tehniline küsimus. Ma arvan, et see on ennekõike poliitiline küsimus. Kui me teame, millisest riigist toode on pärit, on meil olemas teave selle kohta, kuidas see on toodetud, millist tööjõudu on kasutatud, millised on töötajate õigused ja kas neid õigusi on järgitud.
Meie, Euroopa Liidu kodanikud, ei ole tehnokraadid, kes kõnnivad ringi suletud silmadega. Me oleme inimesed, kes mõtlevad, loovad õigusakte ja tegutsevad teiste inimeste nimel. Seega on made in'i küsimus tõenäoliselt tehnokraatlik menetlus, millel on tõsine poliitiline mõõde, ja me peame seda tugevdama. Ma olen seisukohal, et meie panusel on siin suur roll.
Daniel Caspary
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ma olen Heide Rühlest alati väga lugu pidanud, kuid esimest korda kuue aasta jooksul väljendas ta antud teemal minu oma mõtteid. Ka mina kardan, et ühendame kaks dokumenti kahetsusväärsel viisil, mis ei tule kuidagi kasuks Euroopa Liidu kodanikele, Euroopa Parlamendile, komisjonile ega nõukogule.
Me kõik nõustume, et tekstiiltoodete märgistamine on teema, mis on tarbijatele väga tähtis, ning me peame sellele kiiresti lahenduse leidma. Ent me peame olema tõesti hoolikad, et ei ajaks siinkohal segamini kaht asja. Ma ei ole kunagi varem siin parlamendis midagi sellist märganud: rahvusvahelise kaubanduse komisjonis peetakse parajasti nõu komisjoni määruse eelnõu üle ja siis lipsab täpselt sama teema teise dokumenti.
Räägin konkreetsemalt made-in-päritolumärgisest. Ma ei hakka lahkama kõiki teemasid, mida me parlamendikomisjonis järgmistel nädalatel ja kuudel made-in-määruse raames arutame, näiteks seda, milline on toote päritoluriik, kui see on kavandatud Itaalias, valmistatud Argentinas töödeldud nahast ja kangaks kootud Hiinas Türkmenistani puuvillast, kusjuures toode on kokku õmmeldud Vietnamis ning seejärel triigitud ja pakendatud särgina uuesti Itaalias. Kust see toode pärit on? Kas meil õnnestub reeglites tarbijate huvides kokku leppida?
Ma olen täiesti veendunud, et kui me seda suudame, siis ei juhtu see täna arutatava määruse raames, vaid pigem selles projektis, mille eest vastutab Cristiana Muscardini. Ma oleksin väga tänulik, kui need kaks teemat lahutataks teisel lugemisel taas kiiresti. Ma arvan tõepoolest, et nende teemade äravahetamisel ja üksteisega sidumisel ei tee me teenet ei tarbijatele, parlamendile, komisjonile ega nõukogule. Kahtlemata oleks mul hea meel, kui suudaksime leida lahenduse, mis väldib kõnealuse määruse blokeerimist.
Gianluca Susta
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Tänan teid, raportöör, ja samuti variraportöörid ja volinik Tajani - või peaksin ütlema asepresident Tajani - täpsete ja hoolikate vastuste eest, mida te põhipunktide kohta andsite.
Kaheksateist aastat tagasi korraldas Barcelona Ülikool uuringu, milles jõuti järeldusele, et tekstiilitööstus kaob Euroopas 2000. aastaks. Praegu on 2010. aasta ning see sünge ennustus ei ole tõeks saanud ühel lihtsal põhjusel: nimelt on teadusuuringute ja innovatsiooni areng Euroopas ja riikides, mis on säilitanud oma tootmisbaasi - sest nad ei ole tegutsenud üksnes teaduskeskustena, vaid rakendusteaduste ja tööstuse keskusena -, taganud uute uuenduslike kiudude tootmise. Seega on vaja direktiivi asemel määrusi, et tagada paindlikkus, kaitsta tarbijaid märgistamise küsimuses ja samuti vastutada päritoluriigi eest.
Asepresident Tajani! Ma usun, et tasub endale ette kujutada tulevikku, kus on olemas Euroopa järelevalveüksus tervise ja ohutuse kaitsmiseks, teisisõnu ametiasutus päritolu kaitsmiseks. Ma usun, et me kõik nõustume kõnealusest raportist tuleneva positiivse aspektiga.
Elisabetta Gardini
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ma usun, et me kõik nõustume täna arutatava määruse ettepaneku põhimõtetega, eriti nende aspektidega, mis on seotud bürokraatia vähendamisega, uuenduslikuma tööstuse edendamisega, selgusega ning ennekõike tarbijatega - ja ma pean rõhutama just seda viimast aspekti.
Seetõttu tahaksin toonitada päritoluriigi küsimust, sest olen veendunud, et see on hädavajalik: tänapäeva tarbijad tahavad olla teadlikud ning kahtlemata on päritoluriik üks tundlikumaid andmeid, mida me tarbijatele saame pakkuda. Kui vaadata ükskõik millist turgu ükskõik millises Euroopa linnas, siis olen kindel, et näeme, kuidas inimesed tunnevad huvi selle vastu, mida nad ostavad - selle vastu, mida nad ostavad, millest toode on valmistatud ja kust see pärit on. Kahtlemata on see väga tundlik ja oluline teave ning see on tähtis, sest Euroopa Liit on muutunud lisandväärtuseks: Euroopa Liit tagab tarbijate turvalisuse ja kaitse.
Meie teame ja tarbijad teavad, et EList väljaspool asuvates riikides - head kolleegid, seda on valus öelda, kuid me teame, et see on tõsi ning selle varjamisel pole mingit mõtet - kehtivad vähem ranged eeskirjad, vähem ranged õigusaktid, mis on vähem tundlikud mitmest küljest, mida paljud kolleegid on meile juba meenutanud. See puudutab töötingimusi, vähemuste kaitset, naiste kaitset, töötajate kaitset, kuid ka teadlikkust standarditest ja kasutatud ainetest.
Liigagi sageli on ajalehelugudes juhitud meie tähelepanu laste ja naistega seotud allergiajuhtudele. Me kõneleme arstidega, me räägime lastearstide ja günekoloogidega ning teame, et tervisele ohtlike toodete ja ainete kasutamine on kahjuks laialt levinud. Ma sooviksin teile meelde tuletada veel üht asja: küsimus ei ole protektsionismis, vaid pigem maailmaturul võrdsete tingimuste loomises, sest väga paljud meie partnerid juba kasutavad seda uutmoodi märgistust, sealhulgas Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Jaapan.
Andreas Schwab
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Olen ära kuulanud terve arutelu tekstiiltoodete märgistamise direktiivi teemal ning esimese asjana pean ütlema, et Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonile on oluline, et tarbijad, kes soovivad tekstiiltoodete ostmisel teavet saada, seda teavet ka saaksid.
Raportööri ettepanek kasutada rohkem tehnoloogiat ning lisada tootele endale ainult identifitseerimisnumber märgise asemel, mis võib muutuda järjest pikemaks samuti teha teave kättesaadavaks muudes dokumentides, võib-olla interneti kaudu, on kahtlemata abiks neile, kes otsivad väga põhjalikku teavet. Samuti oleks see abiks neile, kes ei soovi seda teavet, sest nad ei peaks seda enam rõivaesemelt lugema.
Teiseks tõstatab uuring, mille kohta esitasid ettepaneku raportöör ja variraportöörid, keda sooviksin siinkohal võimalust kasutades veel kord tänada, mitmeid küsimusi, mis on väärt eraldi käsitlemist, kuid tervikuna võttes tähendavad tõenäoliselt seda, et nõukogu avaldab kõnealusele ettepanekule suurt vastuseisu. See on seda kahetsusväärsem, et ettepanek võib olla Euroopa tekstiilitööstusele eriti oluline, sest väga uuenduslikud kiud võivad anda meile karmi konkurentsiga maailmaturul eelise. Kui see määrus ei saa teoks, siis oleme kõik omamoodi ebasoodsas olukorras.
Me ei tohiks lükata kõrvale õigustatud kartusi, mis sisalduvad parlamendikomisjonis vastu võetud muudatusettepanekutes, kuid praegu peaksime pigem keskenduma sellele, et see ettepanek läheks komisjonis läbi algupärase versioonina. Võib-olla peaksime päritolu märkimise ja ühtse suurusnumbri küsimuse juurde, mida mainis Daniel Caspary, kunagi hiljem tagasi tulema.
Ma loodan, et jõuame selle teemaga lahenduseni ja teeme seda teisel lugemisel võimalikult kiiresti. Samuti loodan, et lahendame olulised küsimused teisel lugemisel, selmet kulutada liiga palju aega kõrvaliste küsimuste käsitlemisele.
Marco Scurria
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ma olen vägagi huvitatud selles arutelus osalemisest, sest valmistume hääletuseks minu meelest väga olulise meetme üle. Oluline on muuta meie ettevõtjate töö ratsionaalsemaks, kuid eriti oluline on kaitsta tarbijaid. Ostjad peavad teadma, mida nad ostavad, ja need, kes otsivad kvaliteeti, peavad selle ka leidma. Samuti on oluline saada ülevaade ostetava toote sotsiaalsest jätkusuutlikkusest.
Keegi juba ütles, kuid ma soovin seda veel kord rõhutada, sest arvan, et see on eriline küsimus, mida peab selles arutelus Euroopa Parlamendis esile tõstma: ma tahan teada, kas toode on valmistatud kohas, kus töötajad on kaitstud. Ma tahan teada, kas toode on seotud laste tööga. Ma tahan teada, kas toode on ebaausa konkurentsi tulemus.
Seega on meil tegu meetmega, mida loodetavasti laiendatakse peagi teistele tootmis- ja käsitöösektoritele, sest ma usun ja olen kindel, et see meede toob Euroopa tema kodanikele palju lähemale. Seetõttu tänan raportööre, kes on selle meetme ellu kutsunud, ning komisjoni ja volinik Tajanit selle eest, et nad on olnud selle taganttõukajad.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Üsna palju praegusest tekstiiltooteid käsitlevast arutelust on leidnud juba kajastamist mõttevahetustes, mida me oleme pidanud toidu ning selle päritolu ja märgistamise teemadel. Huvitav on see, et näiteks Iirimaal valmistatud pitsa võib sisaldada 60 eri riigist pärit koostisaineid. Nõuetekohane märgistamine on väga keeruline.
Üks mainitud teemadest on seotud tarbijate murega selle pärast, kuidas kaup on toodetud, kas töötajate heaolu ja keskkonnanorme on järgitud. Vaatasin CNNist väga rahutukstegevat lugu Hiinas asuva Zhu Jiangi jõe olukorra kohta. Euroopa teksapealinn asub selle jõe kallastel, ja see on väga saastunud, sest sealt eksporditakse odavaid tooteid ELi, Ameerika Ühendriikidesse ja teistele turgudele ning tarbijad ostavad neid. Seega võime küll öelda, et tarbijad soovivad teadliku valiku tegemiseks teavet, kuid paljud tarbijad eiravad teavet, mis neil olemas on, ja teevad valiku hinna järgi. Ma arvan, et peaksime rohkem rääkima säästvast tootmisest ja säästvast tarbimisest kõigis oma sektorites - seoses toidu ja tõepoolest ka tekstiiltoodetega.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ma tänan küll raportöör Toine Mandersit ja variraportöör Lara Comit, kuid kogu lugupidamise juures ei soovi ma täielikult nõustuda Heide Rühlega.
Ta ütleb, et made-in-standardite lisamine käesoleva määruse raames oleks viga. Kuid kuhu mujale peaksime paigutama need standardid, mida tarbijad ja Euroopas tegutsevad väikeettevõtted on pikisilmi oodanud juba aastaid, liigagi palju aastaid? Tema arvates on kõnealuse määruse eesmärk avada turg uutele kiududele, uuendustele, kiiremale kodeerimissüsteemile, kuid varjata päritoluriiki, sest Euroopa, mis kardab, varjab, muudab asju segaseks ning ei ütle, kus tooted on valmistatud, peab õigustatult kiirendama uute kiudude turustamist, kuid ei tohi tarbijatele öelda, millest tekstiiltooted on valmistatud.
Mis mõte on sellisel topeltsüsteemil? Miks me peame jätkuvalt hoidma elus ideed bürokraatlikust, ebaselgest Euroopast, mis - veelgi hullem - külvab hirmu ja väldib selgust? Me soovime made-in-standardeid ja me soovime neid peagi ühel lihtsal põhjusel - ma kohe lõpetan, juhataja - põhjusel, et kui tekstiiltootel on kirjas "Made in Europe” ("Valmistatud Euroopas”), tähendab see, et nimetatud märgisega toote valmistamisel ei ole kasutatud mürgiseid või keskkonnale kahjulikke lahusteid, et toodet ei ole valmistanud orjusesse sunnitud lapsed või naised, et seda ei ole valmistanud töötajad, kelle tööpäevad on ränkrasked ning kellel puuduvad igasugused tagatised töötervishoiu ja -ohutuse, hüvede ja töötasu kohta.
Sõnad "Made in Europe” on tagatis nii tarbijate jaoks kui ka tagatis selle kohta, kuidas toode on valmistatud. Me peame nende sõnade üle uhked olema ja tagama nende kohese kasutuselevõtu. Seetõttu toetamegi seda ettepanekut sellisena, nagu selle kohta esitas ettepaneku asjaomane komisjon, ning me võime juba tänada volinik Tajanit märkimisväärse kindlustunde eest, mida ta on Euroopa Parlamendile sellega seoses andnud.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Minu arvates on hea, et arutame teemal, mis mõjutab kõiki kodanikke, sest peaaegu igast kodanikust saab tekstiiltoodete tarbija ja ostja.
Märgistamine on samuti väga oluline. Mäletan, et mind aeti mu oma kodumaal aastate eest mitmel korral segadusse, kui ma valisin toote välja ja nägin, et sellele on kirjutatud "Deantús na hÉireann” - "Valmistatud Iirimaal”, kuid seejärel silti maha rebides leidsin, et selle all oli kirjas "Made in China” ("Valmistatud Hiinas”). Teisisõnu peteti tarbijaid.
Sellest ajast peale oleme käinud maha pika tee, kuid peame minema veel edasi. Märkused, mille Lara Comi konkreetsemalt tegi kolmandatest riikidest pärit toodete kohta, on eriti olulised. Me oleme oma koduriikide suhtes olnud liiga karmid, kuid pole seda olnud kolmandate riikide suhtes. See viitab ka põllumajandussektorile ja eriti tulevastele Mercosuri ettepanekutele - kõik kinnitab seda. Nii et mul on selle üle hea meel.
Lõpetuseks ütlen, et minu arvates on soovitus, et kõikjal Euroopa Liidus võiksid olla samasugused suurusnumbrid, väga hea. See muudab ostmise inimeste jaoks lihtsamaks ja loob ka tunde Euroopa Liidust, ilma et sellega loodaks üliriiki, mille pärast Dartmouthi krahv muret tunneb.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja! See arutelu tekstiiltoodete päritolu märkimise ning tekstiil- ja rõivatoodete pakendamise üle on väga oluline tarbijate õiguste kaitsmiseks, kuid samuti meie kodumaise tekstiili- ja rõivatööstuse töötajate ja tootmise kaitsmiseks.
Me soovime võidelda sotsiaalse dumpingu ja laste töö vastu ning kaitsta sotsiaalseid õigusi ja keskkonda. Märgistamine peab tarbijatel võimaldama teha selge valiku ja andma neile oma osa kõigi jaoks parema tuleviku loomisel kas siin, Euroopa Liidus, või mujal riikides. Toodete päritolu ja koostise selge märkimise abil on meil võimalik teha teadlikumaid valikuid. See aitab luua paremat tulevikku.
Antonio Tajani
Austatud juhataja! Ma olen ühel nõul nendega, kes ütlevad, et kõnealune ettepanek võtta vastu määrus on kindla tehnilise tähendusvarjundiga, kuid see on oluline ka poliitiliselt. Nimelt puudutab see Euroopa kodanike huve, sest me lihtsustame standardeid ning see tähendab kodanike ja kõigi kõnealuses sektoris tegutsevate ettevõtete elu lihtsamaks muutmist.
Me teenime oma kodanikke, sest Euroopa Parlament toetab nüüd ülekaalukalt märgistamist ja võimaldab selle abil kodanikel teada, millist toodet nad ostavad. See tähendab, et me tagame neile terviseohutuse ja võõrandamatud õigused. Nõustun nii Evelyne Gebhardti kui ka Ilda Figueiredo kõnes esitatud mõtetega.
Samuti oleme andnud lubaduse kaitsta Euroopa tekstiilitööstust. Me ei tohi unustada, et selles sektoris on kadunud palju töökohti, mõnikord ebaausa konkurentsi tulemusel. Meie kohus on kaitsta oma ettevõtete konkurentsivõimet maailmaturul ja me peame takistama dumpingut Euroopa Liidus. Tekstiilisektori kaitsmine tähendab tuhandete töökohtade kaitsmist ja ühtlasi kodanike õiguste kaitsmist.
Seda dokumenti heaks kiites kaitseme ka mitmeid muid huve, millega minu meelest austatakse endiselt meie Euroopa Liidu väärtusi. Ma arvan, et Seán Kellyl on õigus, ja ma sooviksin hajutada lord Dartmouthi kartused üliriigi pärast, kuigi ta on istungisaalist lahkunud.
Ma ei arva, et Euroopa Liit on tänapäevane versioon Hobbesi leviaatanist. Euroopa Liit on lihtsalt institutsioon, mis kehastab solidaarsuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid, kaitseb inimõigusi ning on pühendunud sotsiaalse turumajanduse kaitsmisele, ning turg ise on sotsiaalpoliitika loomise vahend. Seega ei ole siin kellegi eesmärk vabadust piirata. Me kõigest kaitseme liidu territooriumil elava poole miljardi Euroopa kodaniku õigusi.
Komisjoni seisukoht Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute suhtes
Mandersi raport
Komisjon nõustub muudatusettepanekutega 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 17, 18, 20, 22, 23, 26, 29, 33, 34, 35, 39, 41, 42, 43, 44, 46, 52 ja 61.
Komisjon nõustub põhimõtteliselt muudatusettepanekutega 8, 9, 11, 12, 13, 14, 16, 21, 24, 25, 27, 28, 30, 31, 32, 36, 40, 45, 47, 48, 49, 50, 51, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 62, 64, 65, 66, 67, 69, 70 ja 72.
Komisjon ei nõustu muudatusettepanekutega 19, 37, 38, 63, 68 ja 71.
Toine Manders
Mulle on suur au, et tänasel esmaspäevaõhtusel arutelul tehnilise raporti üle viibib kohal nõnda palju sõnavõtjaid, ja samuti on mulle suur au, et raportit toetatakse nii ulatuslikult.
Mõned kolleegid on olnud kriitilised ja öelnud, et raporti kohaldamisala ei tohiks kuritarvitada ega laiendada. Ma mõistan seda, kuid sooviksin selles kontekstis rõhutada kolleeg Evelyne Gebhardti sõnu. Mõnikord on tarvis olukorda ära kasutada, et midagi saavutada, ja ma olen seisukohal, et sedaviisi jätkamine on vägagi võimalik.
On tähtis, et väga laialdane toetus oleks olemas ka homme, ning ma tunnen seda toetust paljude inimeste käitumise järgi. See annab siin istungisaalis suurepärase lähtealuse, eriti läbirääkimisteks nõukoguga, sest mina olen sarnaselt komisjoniga veendunud - ja ma tänan volinikku selge seisukoha eest -, et Euroopa Parlamendil õnnestub homme luua tingimused, mis aitavad läbirääkimised nõukoguga edukalt lõpule viia.
Ettepaneku eesmärk on luua tuleviku tarbeks paremad õigusaktid, sest inimesed ostavad järjest enam interneti kaudu ja seega vajame toimivat siseturgu, kus 500 miljonit tarbijat saaksid teavet, mida nad soovivad, õiglasel viisil. Me alustame tekstiiltoodetega ja ma loodan, et seda laiendatakse lõpuks kõigile siseturul müüdavatele toodetele. Eesmärk ei ole pakkuda rohkem teavet, vaid selget teavet ühtsel Euroopa alusel, ning kui see õnnestub, siis on mul väga hea meel.
Austatud juhataja! Kokkuvõtteks mainin, et tegin teadliku otsuse mitte jõuda nõukoguga kokkuleppele esimesel lugemisel. Ma olen seisukohal, et peaksime seda ideed järgima palju sagedamini ning et Euroopa Parlamendi täiskogu peaks esitama otsuse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni esitatud raporti kohta enne, kui alustab kokkuleppe saavutamiseks läbirääkimisi nõukogu ja komisjoniga. Ma arvan, et see nõrgestab demokraatiat, kui jõuame kokkuleppele veel enne täiskogu arutelu. Seega loodan, et seda eeskuju järgivad paljud ning et kõiki teemasid käsitletakse nagu tavaliselt esimesel ja teisel lugemisel.
Ma jään lootma homsele heale tulemusele ning meie lähtealuse tõttu, mida toetatakse ulatuslikult, peaks meil olema suurepärane võimalus finaalis nõukogu võita, kui väljenduda jalgpalli keeles.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme (teisipäeval, 18. mail 2010).
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Sergio Berlato  
Euroopa Liidu tekstiilitööstus on läbinud ümberstruktureerimise ja tehnoloogiliste uuenduste pika protsessi. Sellega on ta reageerinud olulistele majandusprobleemidele, millega see sektor on viimastel aastatel pidanud silmitsi seisma. Minu arvates aitab arutlusel olev raport sellega, et võimaldab ühtlustada ja standardida tekstiiltoodete märgistamise aspekte, lihtsustada nende toodete vaba liikumist siseturul ning tagab tarbijate kaitse kõrge ja ühtse taseme Euroopa Liidus. Seetõttu toetan komisjonile tehtud üleskutset esitada kahe aasta jooksul pärast uue määruse rakendamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne igasuguste uute märgistusnõuete kohta. Määrusel on kaks eesmärki: lihtsustada tekstiiltoodete märgistamist ning esitada tarbijatele täpne ja võrreldav teave tekstiiltoodete omandi, päritolu ja suuruse kohta. Arvan, et nende eesmärkide saavutamiseks on tarvis tagada, et kohustusliku märgistuse laiendamisega ei panda ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele lisakoormust. Praegu puuduvad rahuldavad katsetused, mis näitaksid, kuidas tekstiiltoote tootmisel või töötlemisel kasutatud allergeensed või ohtlikud ained inimtervisele mõjuvad. Seetõttu nõuan tungivalt, et komisjon korraldaks nende mõjude hindamiseks uuringu.
Andreas Mölzer  
Taas kord tõotab ökoloogiline märgistus pakkuda midagi hoopis erinevat sellest, mida ta tegelikult pakub - mõelgem näiteks kas või mahepuuvilla skandaalile või hiljutisele biokemikaalide pantomiimile. Esiteks tekitatakse mahepõllumajandustoodete turul järjekordselt segadus märgiste ja tähistega, mida EL võiks lõpuks ometi mõistlikult lihtsustada - mida ta tavaliselt armastabki teha. Teiseks on ELil aeg kiita heaks geneetiliselt muundatud puuvill. Kui me alles ootame uuringuid kahjulike ainete võimalike kõrvalmõjude kohta, siis vahepealsel ajal tuleks teave geneetiliselt muundatud puuvilla kohta vähemalt märgisele kanda. Samuti on ELil ülim aeg võtta midagi ette raadiosagedustuvastuse valdkonnas. Me ei saa tekstiiltoodetele kinnitada elektroonilisi märgiseid, teadmata asjaomaseid isikuid, kui me alles ootame tarvilikke märgistamiseeskirju. Kui jalakäijaid soovitakse nähtavaks muuta raadiosagedustuvastuse (RFID) kasutamisega rõivastel, on võimalik jälgida inimese iga sammu. Võttes arvesse poliitilise korrektsuse järgimise survet, peaksid inimesed peagi olema väga hoolikad, kui külastavad asutusi RFID-rõivaid kandes. Aga võib-olla peavad inimesed tulevikus lihtsalt kustutama oma raadiosagedustuvastuse numbri programmist Google Street View. Samuti võivad kiibid põhjustada turvaalarme lennujaamades. George Orwell ei oleks seda isegi unes osanud ette kujutada. Me oleme juba ammu võtnud üle tema nägemuse järelevalve all olevast ühiskonnast.
