Muude meetmete kui ametliku arenguabi rahastamine riikides, mille suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 1905/2006 (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arengukomisjoni nimel Thijs Bermani esitatud raport muude meetmete kui ametliku arenguabi rahastamise kohta riikides, mille suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 1905/2006.
Thijs Berman
raportöör. - (NL) Ka minul on hea meel, et härra Deva on istet võtnud, ja võin kergendusega tõdeda, et nüüd on ka proua Ferrero-Waldneril võimalik mind kuulda.
Praegune enneolematu ja valusalt karm majanduskriis ähvardab arengumaid järjekordse katastroofiga. Kriisi tagajärjel langevad toorainete hinnad, vähenevad investeeringud ja kaubanduskrediit ning sisserändajad saadavad koju vähem raha. Samal ajal kahaneb kiiresti kõigi jõukate riikide sisemajanduse kogutoodang; see mõjub laastavalt ka arengukoostöö eelarvele, mis moodustab - või vähemalt peaks moodustama - 0,7% SKTst, kuid enamik riike ei suuda isegi sellest kinni pidada.
Selline on meil siin praegu arutlusel oleva uue tegevuspoliitika rahastamisvahendi kontekst. Kui Hispaania tudengid saavad stipendiumi, et õppida paar kuud mõnes Ladina-Ameerika riigis, või vastupidi, siis selline vahetus on küll kasulik, vajalik ja soovitav, kuid seda laadi projekti ei saa tervikuna rahastada vaesuse vastu võitlemiseks mõeldud vahenditest. Kuigi Euroopa Liidu toetus sellele valdkonnale on kiiduväärt, ei aita see vaesusega võidelda. On masendav, et sellised projektid tuleb tagasi võtta üksnes seetõttu, et nende toetamiseks puudub õiguslik alus.
Just seepärast oleme otsinud väikesemahulist vahendit, mille abil saaks Euroopa Liit viia arengumaades ellu poliitikat, mis ei käi rangelt võttes vaesusevastase võitluse alla. Tuleb leida rahastamisallikas ja õiguslik alus, mis jääb arengupoliitikast väljapoole. Õiguslikuks aluseks ei saa seega olla Nice'i lepingu artikkel 179, sest just see on arengupoliitika seaduslik alus, millest käesoleval juhul tuleks hoiduda.
Euroopa Liidu enda huvisid - Euroopa tudengite õppereise - artikli 179 alusel rahastada ei tohi. Lisaks peab Euroopa Liit arengule eraldatud vahendeid kasutades täitma õigusaktides arengukoostöö jaoks ette nähtud nõudeid, s.t vaesusega võitlemise nõudeid.
Veidi loovust kasutades võib leida ka teisi allikaid. Tööstusriikide rahastamisvahendi laiendamine on üks väliskomisjoni pakutud võimalustest, mida toetab ka meie komisjon. Üheks võimaluseks on aga ka hariduse, kultuuri ja teadusuuringute kohta käivate artiklite 150, 151 ja 170 kombineerimine. Sellise kombineeritud õigusliku aluse puhul jääb Euroopa Parlamendile rahastamisvahendi suhtes täielik kaasotsustusõigus ning raha, mida on praeguse seisuga umbes 13 miljonit eurot, ei võetaks arengupoliitikale mõeldud summadest. Samuti ei võetaks seda välispoliitika jaoks ette nähtud varudest.
Raportöörina ei saa ma nõustuda artikli 179 kasutamisega õigusliku alusena, ja minu seisukohta jagab ka arengukomisjon. Sellisel juhul osutuks uus rahastamisvahend ebatõhusaks, sest selle eesmärk ongi just hoida ära arengule mõeldud vahendite kasutamine muul otstarbel. Seega ei tohiks rahastamisvahendil olla niisugust õiguslikku alust, mis võiks selle kohustuslikuks muuta.
Sel põhjusel palun, et Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon võtaks oma muudatusettepaneku kiiremas korras tagasi. See läheb vastuollu meie kõigi ühise sooviga kaitsta arengukoostöö eelarvet ka majanduskriisi ajal.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra juhataja, kõigepealt tahaksin kinnitada oma Euroopa Komisjoni nimel antud lubadust korraldada 2009. aastal rahastamisvahendite vahekokkuvõte. Sellega on rahuldatud Euroopa Parlamendi sellekohane taotlus, mis esitati rahastamisvahendite üle peetud lõplikel läbirääkimistel.
Kokkuvõte esitatakse teatisena, millele lisatakse vajaduse korral õigusloomega seotud ettepanekud. Teatis on kavas vastu võtta käesoleva aasta aprillis ning see kuulub ka komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi.
Kokkuvõttes käsitletakse rahastamisvahendite kasutamist. Seda ei tohiks segi ajada ühe teise poolelioleva, samuti õigusaktides ette nähtud vahekokkuvõttega, mis puudutab aastate 2011-2013 programmdokumente ja strateegiadokumente. Selle uue kavandamismenetlusega seoses algatatakse demokraatlik kontroll, nagu tehti ka esimese, 2007.-2010. aasta menetluse puhul.
Need kaks menetlust on erinevad, kuid täiendavad teineteist. Oluline on sõnastada rahastamisvahenditega seotud küsimused enne uue kavandamisperioodi algust. Strateegiast ja kavandamisest tehakse kokkuvõte 2009. aasta jooksul, et olla valmis Euroopa Parlamendi korraldatavaks demokraatlikuks kontrolliks 2010. aastal.
Mis puutub arengukoostöö rahastamisvahendisse, siis meie esimestes aruteludes on leidnud kinnitust kokkuvõtte keskmesse seatav asjaolu: õiguslünk seoses ametliku arenguabi väliste tegevustega arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikides.
Millised siis on need ametliku arenguabi välised tegevused? Neid on mitmesuguseid, kuid Euroopa Parlamendi praeguse koosseisu tehtud neli ettevalmistavat algatust annavad hea ettekujutuse, mida me silmas peame: koostöö Aasia ja Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega, mis ei ole arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud, ning äri- ja teaduskogemuste vahetus Hiina ja Indiaga.
Seda laadi tegevuste puhul jagame teie arvamust, et meil on vaja õigusakti, mis kirjeldab Euroopa Liidu püüdlusi edendavaid meetmeid arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riikides. Selleks tuleb luua uus õigusakt või muuta kehtivat tööstusriikide rahastamisvahendi määrust.
2006. aastal uusi välissuhete teemalisi õigusakte ette valmistades olime ühel nõul, et need peaks hõlmama ka meie sisepoliitika välismõõdet. Leidsime üksmeelselt, et seda saab teha välismeetmete õiguslikust alusest lähtudes. See kujutas endast varasema olukorraga võrreldes suurt sammu lihtsustamise suunas.
Komisjonil on raske sellist lähenemisviisi ellu viia. Oleme seisukohal, et õiguslik alus peab kajastama rahastamisvahendi eesmärke ja sisu. Mööname, et ametliku arenguabi väliste tegevustega on probleem. Oma olemuselt ei kuulu need arenguabi alla. Seega ei saa ainult neid tegevusi käsitlev ettepanek jääda arengukoostöö valdkonda - see on kooskõlas artikliga 179, nagu te märkisite.
Kuna me soovime reguleerida teadaolevaid ametliku arenguabi tegevusi, tundub kõige sobivama õigusliku alusena lepingu artikkel 181a, sest see katab majandus-, finants- ja tehnilise koostöö valdkonnad. Enne ettepanekute tegemist analüüsib komisjon aga küsimust hoolikalt, võttes arvesse Euroopa Parlamendi väljendatud seisukohti. Meil oleks hea meel kuulda Euroopa Parlamendi seisukohta, et saaksime viia oma ettepanekute koostamise lõpule enne valimisi, nagu sai lubatud.
Lõpetuseks näen, et raportis esitatakse üleskutse eraldada rohkem vahendeid. Me peame seda kaaluma. Te teate ise ka, et finantsraamistiku 4. rubriigi alla käivad valdkonnad vaevlevad ülimas kitsikuses. Samas võib aga välja tuua selle, et tärkava majandusega riigid on parajasti üleminekujärgus, mida tuleks arvestada ka praeguses abipaketis - s.t arengu asemel peaksid järk-järgult tähelepanu keskmesse nihkuma ametliku arenguabi välised tegevused. Me analüüsime seda kokkuvõtte tegemisel.
Täna on meil arutlusel komisjoni esialgsed mõtted raporti kohta. Peame seda heaks aluseks meie ühisele tööle ja ma ootan huviga liikmesriikide arvamuste ärakuulamist.
Vicente Miguel Garcés Ramón
Härra juhataja, eelarvekomisjon peab äärmiselt oluliseks, et kõik eelarvevahendid oleksid selgelt piiritletud. Kõige realistlikum võimalus tundub seega uue rahastamisvahendi loomine ametliku arenguabi väliste tegevuste jaoks riikides, mille suhtes kõnealune määrus kehtib.
Eelarve seisukohast ei tundu arengukomisjoni rahastamisettepanek sobiv, sest seda raha ei ole olemas ja nendele eelarveridadele ei eraldata vahendeid mitmeaastaste perioodide kaupa. Aastaks 2009 on vahendid olemas, edaspidiseks enam mitte.
Kuna uue koostöövahendi rahastamine peab igal juhul olema kooskõlas finantsraamistikuga aastateks 2007-2013, tasub juhtida tähelepanu finantsraamistiku vahekokkuvõtte olulisusele. Vahekokkuvõtte põhjal peaks saama eri rubriikide ülemmäärasid kohandada.
Nirj Deva
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, mul on väga hea meel volinik Ferrero-Waldneri äsja öeldud sõnade üle ja ma palun oma fraktsioonil muudatusettepanek tagasi võtta, et raportit saaks edasi menetleda. Kui fraktsioon seda ei tee, jään ma üsna keerulisse olukorda, kuid asun selles küsimuses siiski sotsialistide erakonna raportööri toetavale seisukohale.
Pean tunnistama, et minu arvates on arengut toetav rahastamisvahend ette nähtud arengu jaoks. Kui aga vaadata, mida sellega isegi kõiki piiranguid arvesse võttes teha saab - eelkõige artikli 179 alusel -, ilmneb, et ametliku arenguabi vahend lubab edendada muuseumide, raamatukogude tegevust, kunsti, muusikaõpetust koolides, sportimisrajatiste ja -kohtade tegevust - kõik need käivad ametliku arenguabi alla. Kontserttuuride või sportlaste reisikulude spondeerimine selle hulka loomulikult ei kuulu. Arengumaades algatatavaid kultuuriprogramme, mille peamine eesmärk on rahastaja kultuuriväärtuste edendamine, ei saa ametlikust arenguabist rahastada. Selle alt on jäetud välja sõjaline abi, kuid mitte rahuvalve. See katab suurt hulka tegevusi - isegi politsei tööd politseinike väljaõppevõimaluste pakkumisel ja parandamisel, sõdurite demobiliseerimist, valimiste vaatlemist ning miinide ja maamiinide kahjutuks tegemist käsitatakse ametliku arenguabi alla käivate tegevustena.
Me raiskame praegu siin mõttetult oma aega olematu probleemiga, samal ajal kui käsitletav valdkond kaetakse tegelikult põhiosas ametliku arenguabi rahastamisvahendist. Seega jagan volinik Ferrero-Waldneri arvamust, et just artikkel 181a annab võimaluse leida vahendid, et jõuda mõne mu kolleegi loodetava eesmärgini.
Ana Maria Gomes
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja, on ülimalt vajalik kaotada praegune õiguslünk seoses ametliku arenguabi väliste meetmete rahastamisega riikides, mis on hõlmatud arengukoostöö rahastamisvahendiga. Selle lünga kaotamise eesmärgil tehtavas ettepanekus õigusakti koostamise kohta tuleb arengukoostöö rahastamisvahend määrata üheselt ametliku arenguabi andmiseks ning eristada selgesti arengukoostööks mõeldud finantsallikaid, mida kasutatakse puhtalt ametliku arenguabi eesmärgil, ja neid, mis on mõeldud arengumaade jaoks muud tüüpi ametliku arenguabi väliste tegevuste rahastamiseks. Niisugune eristamine kannab juba iseenesest väga olulist poliitilist sõnumit ja teeb Euroopa Liidu arengukoostööpoliitika tõeliselt nähtavaks.
Uus või muudetud õigusakt peaks olema ka piisavat laiapõhjaline, et katta palju tegevusi, mis ei vasta OECD/DACi suunistele, kuid mis on keskse tähendusega Euroopa Liidu ja arengumaade koostöös - sellised tegevused on näiteks Iraagis asuva Akkase gaasimaardla arendamine või Indiaga lennundusjulgestuse alal tehtav koostöö. Seetõttu ei ole ma päris nõus siin pakutud piirava õigusliku alusega. Toetan täiel määral volinik Ferrero-Waldneri seisukohta, et artikkel 181a on ehk sobivam õiguslik alus, mis annaks vastuse sedalaadi küsimustele, mis ma esile tõin. Ka minu jaoks ei kõla veenvalt fraktsiooni PPE-DE muudatusettepanek, mis peaks meil homme hääletusele tulema.
Loodan seega, et meie raportööri Thijs Bermani juhtimisel õnnestub meil leida põhjalikumateks selleteemalisteks aruteludeks rohkem aega ja mõelda volinik Ferrero-Waldneri ettepaneku põhjal, milline on parim õiguslik alus.
Toomas Savi
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, sooviksin tänada Thijs Bermani tema raporti eest. Selles tuuakse välja üks oluline arenguabi aspekt, mida komisjon peaks minu arvates põhjalikult kaaluma. Sellised algatused nagu kultuuri-, teadus- ja majandusalased vahetusprogrammid, kodanikevahelised kontaktid ja poliitiline dialoog ei ole kehtivate Euroopa õigusaktidega kahjuks reguleeritud, ning need on vaid mõned üksikud näited.
Euroopa Liit on loonud eri ametite egiidi all palju programme ja rahastamisvahendeid, millest igaüks katab vaid väikese osa praegu arengumaade ees seisvate probleemide tahkudest. Arvan, et ilma keskse Euroopa Liidu ameti ning kõikehõlmava ja ühtse poliitikata ei ole meie pingutused arengumaade olukorra parandamisel eriti märkimisväärsed.
Me kõik oleme ühel meelel selles, et Euroopa Liidu arengukoostööpoliitika eesmärk on jõuda võimalikult paljude puudustkannatavate inimesteni, kuid ometi oleme valinud selle eesmärgi saavutamiseks üsna ebamugava tee. Praegu on Euroopa Liit arenguabi küsimuses institutsiooniliselt killustunud ja ta teel on õiguslikud takistused. See väga väärtuslik raport käsitlebki nimetatud puuduste tagajärgi.
Euroopa Liit ja liikmesriigid on andnud tohutu panuse ametlikku arenguabisse ning seda ei tohiks kunagi alahinnata, kuid institutsioonilise raamistiku tõhususe ja mõjususe suurendamiseks ning arenguabi reguleerivate õigusaktide omavahelise ühildumise parandamiseks tuleb veel palju teha.
Michael Gahler
(DE) Härra juhataja, kui nüüd päris aus olla, siis tuli mulle mõningase üllatusena see, et Bermani raport sai valmis ja ettepanek esitati juba enne seda, kui lõpetati Gay Mitchelli raport, s.t just see raport, mille eesmärk oli hinnata arengukoostöö rahastamisvahendiga seotud kogemusi.
Mu kolleegil on ettepaneku sisu suhtes õigus. Arengukoostöö rahastamisvahendi olemus tingis paratamatult õiguslünga tekke. Toetan järeldust, et selle ametliku arenguabi väliste tegevustega seotud lünga kaotamiseks on vaja teistsugust vahendit. Pean mõeldavaks mõlemat raporti lõikes 3 pakutud võimalust.
Tahaksin siiski toonitada, et ka ametliku arenguabi välised meetmed on riigi arengu seisukohast olulised; vaidluse all on üksnes õigusliku aluse valik. Selles küsimuses tundub raportöör ja tema komisjon olevat vastupidisel arvamusel kui kõik teised. Arengukomisjon eelistab artikli 179 kitsast tõlgendamist ja on seega sunnitud võtma õiguslikuks aluseks sisepoliitikat puudutavad artiklid. Väliskomisjon, õiguskomisjon, Euroopa Parlamendi õigusteenistus, Euroopa Kohus, nõukogu ja komisjon mõistavad artiklit 179 teisiti.
Seega otsustasime Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioonis täna, et me ei võta homme oma ettepanekut tagasi, vaid esitame muudatusettepaneku kavandatud õigusliku aluse muutmiseks. Samuti ei poolda me raporti vastuvõtmise edasilükkamist, sest arvame üksmeelselt, et küsimuse all on praegu vaid õiguslik alus. Olen seega kindel, et jõuame homme selles asjas selgusele.
Corina Creţu
(RO) Kolleeg Bermani raportis pakutakse konkreetset lahendust, kuidas kaotada õigusaktides esinev lünk nende välismeetmete rahastamisel, mis ei ole kiireloomulised ega kuulu arengukoostöö rahastamisvahendis määratletud arengumeetmete hulka.
Seda laadi tegevuste rahastamine on poliitilisest aspektist tähtis, sest võimaldab Euroopa Liidul toetada jätkuvalt riike ja piirkondi, mis on juba läbinud esimese arengujärgu. On aga ülimalt oluline, et kõnealuste tegevuste rahastamiseks kasutatavaid vahendeid ei võetaks arengu jaoks mõeldud allikatest, vaid teistelt eelarveridadelt.
Raportis taotletava õigusakti ettepaneku eesmärk on arengut hoogustada, mitte aga seda piirata sel teel, et arengupoliitika olemasolevaid vahendeid vähendatakse teiste meetmete kasuks. Seepärast ongi ülimalt tähtis eristada konkreetsete rahaliste vahendite eraldamisel neid meetmeid, mis jäävad arengukoostöö rahastamisvahendi kohaldamisalasse, ja neid, mida nähakse ette uue sätte alusel.
Mairead McGuinness
Härra juhataja, kõigepealt sooviksin tänada raportööri raporti eest. Jagan ta sõnavõtu alguses väljendatud seisukohta, et majanduskriis mõjutab eelkõige arengumaid ja tõepoolest ei suuda me arenguabi valdkonnas saavutada 0,7% eesmärki. See on väga kahetsusväärne, sest kui arenenud riikide toetus kuivab kokku, on see arenguriikidele päris valus hoop.
Tulin siia arutelule, sest tahtsin väga kuulda põhjendusi õigusliku aluse kohta. Mulle tundub, et kõige selle taga on hirm, et eelarvest eraldatakse liiga vähe vahendeid. Nimetagem asju õige nimega. Tsiteerin ühe minuga täna ühendust võtnud abiagentuuri märkust: "Me küll toetame Euroopa Parlamendi taotlust luua ametliku arenguabi väliste tegevuste rahastamisvahend arengumaade jaoks, kuid oleme kindlal seisukohal, et seejuures tuleb lähtuda õiguslikust alusest, mis sobib neile tegevustele, mida soovitakse rahastada. Artikli 179 kasutamine ametliku arenguabi väliste tegevuste õigusliku alusena on ilmselgelt sobimatu ning läheks vastuollu nii EÜ asutamislepingu kui ka ühenduse õigustikuga. Samuti muudab see tõenäoliseks olukorra, et tulevikus saab ametliku arenguabi väliseid tegevusi rahastada arenguga otseselt seotud tegevustele mõeldud eelarveridade abil. Loodame väga, et muudatusettepanek võetakse tagasi.”
Olen täna siin fraktsiooni PPE-DE liikmena selleks, et kuulata ära poolt- ja vastuargumendid, aga ka selleks, et vahendada huvirühmade sõnumit, mida kuulen otseselt arenguvaldkonnas tegutsevatelt inimestelt, kelle mured ma pean lahendama.
Kordan, et kui meil oleks eelarvevahendeid külluses, siis ehk ei tekitaks õiguslik alus meile nii palju peavalu. Probleem on aga selles, et meil ei ole neid piisavalt. Arengumeetmete kavandamisega - keskse murega - tegelejad kardavad, et olemasolev raha jagatakse ära liiga paljude tegevuste vahel. Ma ei ole selles siiski päris veendunud.
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, volinik Benita Ferrero-Waldner, daamid ja härrad, ma ei soovi rääkida õiguslikust alusest, vaid püsimajäämise alusest. Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on selles väga eriline osa. Finantskriiside ajal on eriti oluline krediidivõime, et kõnealused ettevõtted saaksid ka edaspidi mikrokrediiti.
Soovin juhtida erilist tähelepanu asjaolule, et mikrokrediit on tegelikult igati tõestanud oma väärtust kogu maailmas, ning eelkõige just WTO läbirääkimisvooru raames, mis on loodetavasti jõudmas lõppjärku, peaksime me mõtlema, kuidas hõlbustada asjaomaste piirkondade perede kaubavahetust.
Lõppude lõpuks luuakse jõukust seal, kus midagi toodetakse ja kus inimesed suudavad oma sissetulekutest elatada nii ennast kui ka oma peret. Kui nad suudavad lisaks veel midagi müüa, siis on jõukus tagatud. Loodan, et just seda silmas pidades võtab arengupoliitika õige suuna.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra juhataja, pärast kõigi nende erinevate arvamuste ärakuulamist on selge, et liikmete peamise mure on õigusliku aluse valik.
Oma sissejuhatavas sõnavõtus nimetasin ka suuna, milles komisjon püüab liikuda, kuid väga hea meelega võtan arvesse ka teie soovitusi.
Nagu teate, soovime me pakkuda parimat arenguabi kõikidele riikidele, ja see ongi meie mõttetöö peamine ajend. Töötagem seega üheskoos, et leida õige lahendus.
Thijs Berman
raportöör. - Härra juhataja, ma ei ole küll jurist ega asjatundja õiguse alal, kuid tean, et õigusaktide tõlgendamisel tuleks hoiduda nende liigsest väänamisest. Just seda kardan ma artikli 181a kasutamise korral, sest selles räägitakse majanduslikust ja tehnilisest koostööst, meie aga kõneleme välisülikooli õppima minevatest vahetusüliõpilastest. See on pisut riskantne. Ma ei seisa sellele vastu, kui Euroopa Komisjon leiab, et see päästab ametliku arenguabi välised tegevused, mida me kõik peame vajalikuks ja tähtsaks, ning nõustun sellega. Ehk on mu mure tingitud sellest, et olen ajakirjanik. Mulle meeldivad tekstid ja ma võtan sõnu tõsiselt; see ongi Euroopa põhisisu - selle humanism ning tekstide ja keele tõsiseltvõetavus. Sõnade kasutamisel tuleb olla väga ettevaatlik, nii et artikkel 181a võib olla üks võimalus, kuid mul ei ole selle üle väga hea meel.
Seevastu oli mul hea meel Mairead McGuinnessi märkuse üle, et ka tema ei ole sellises valikus väga veendunud. Ta on iirlane, tal on oma veendumused ja ta jääb kindlaks oma põhimõtetele - nagu tegelikult me kõik. Kui homme ei õnnestu õige õigusliku aluse osas kokkuleppele jõuda, siis eelistaksin saata raporti tagasi minu komisjoni ja võtta aega sobiva õigusliku aluse valimiseks, sest me kõik teame, et ametliku arenguabi välised meetmed on vajalikud.
Tänan komisjoni märkimast muu hulgas, et ametliku arenguabi välised meetmed muutuvad arenguriikides ja keskmise sissetulekuga riikides ajapikku üha tähtsamaks. Me oleme ühel meelel selles, et need on vajalikud ja neile tuleb leida õiguslik alus. Mõned meist jagavad seisukohta, et artikkel 179 ei ole see õiguslik alus, mida me otsime.
Kui ma ei suuda jõuda fraktsiooniga PPE-DE kokkuleppele enne homme lõuna paiku toimuvat hääletamist - millest oleks väga kahju -, taotlen ma raporti tagasisaatmist oma komisjoni. Ma olen valmis seda tegema ja homsel muudatusettepaneku hääletamisel ka teen seda. Mul oleks väga kahju, kui see on fraktsiooni PPE-DE seisukoht, sest me kõik nõustume vajadusega säilitada arenguabi praegusel tasemel, aga me kõik teame, et majanduskriisi tõttu see kahaneb.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Angelika Beer  
Uue välispoliitika rahastamisvahendite läbivaatamisel on tulnud ilmsiks puudujäägid kolmandate riikidega tehtavas koostöös, mistõttu teeme ettepaneku reformida tööstusriikide rahastamisvahendit.
Väliskomisjon ei pea soovitavaks piirata rahastamisvahendi uut õiguslikku alust mõnele üksikule koostöövaldkonnale. Pealegi on praegu kavandatud tegevuspoliitika valdkonnad (kultuur, noorsugu, teadusuuringud) laenatud Euroopa sisepoliitikast ning need ei ole vähemalt esialgu mõeldud kolmandate riikidega tehtava koostöö piiritlemiseks. See on vaid üks mitmest ebakindlast tahust, mis teeb väliskomisjonile muret. Mis juhtub näiteks siis, kui lähitulevikus muutub soovitavaks teha teiste riikidega koostööd kliimaküsimustes? Kas peame siis iga kord looma rahastamisvahendi jaoks uue õigusliku aluse? Kas hakkame seda tegema iga kord, kui koostöövaldkond muutub?
Välispoliitika vahendite reform on meile kõigile väga oluline, mistõttu tuleks selgelt välja öelda, et me ei võitle üksteise vastu.
Seepärast võtsidki Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon ja väliskomisjoni teine raportöör esmaspäeval muudatusettepaneku tagasi.
Sisu mõttes usume, et meie ettepanek on kaugeleulatuv ja ühtse välispoliitikaga kooskõlas. Raport on aga lihtsalt soovitus Euroopa Komisjonile. Eks näis, mida komisjon sellega teeb.
Sirpa Pietikäinen  
Härra juhataja, kolleegid, Euroopa Liit on maailma suurim arenguabi andja, kelle osa moodustab kogu abist 60%. Euroopa Liidu keskset rolli arengukoostöö peamise osalisena tuleks edaspidi veelgi tugevdada.
Majanduse stabiliseerimiseks ja rahu kujundamiseks arengumaades on eluliselt tähtis, et Euroopa Liit järgib seatud eesmärki suurendada aastaks 2015 oma panust arenguabisse 0,7%ni SKTst. Ainuüksi sellest aga ei piisa.
Väga tähtis on saavutada eri institutsioonide vahelises arengukoostöös üldine ühtsus. Infrastruktuuri rajamiseks ja inimõiguste paremaks austamiseks mõeldud investeeringud ja projektid tuleb korraldada selliselt, et nad toetaks üksteist. EL peab looma ühtsete arengupoliitika meetmete rakendamiseks vajalikud rahastamisvahendid.
Euroopa Liidu arengukoostöö praegune õiguslik alus on aga õigusaktide poolest puudulik, mistõttu sooviksin tänada raportööri selle olulise küsimuse tõstatamise eest. Projektid, millega soovitakse parandada veondus-, tehnoloogia- ja energiasektorit ning teadusringkonna ja vabaühenduste vahelist dialoogi, on väga olulised arengumaade sotsiaalse elujõulisuse jaoks. Selliste projektide peamine eesmärk ei ole siiski arengumaade majandusarengu ja jõukuse soodustamine ning seega ei vasta need Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni kehtestatud kriteeriumidele ametliku arenguabi kohta. Tulevikus tuleks ametliku arenguabi andmisel keskenduda just vaesuse kaotamisele ja inimeste elutingimuste parandamisele.
