Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Csaba Sógor
(HU) Hr. formand! I Rumænien går historien om Szeklerlandets selvstyre flere hundrede år tilbage. De dokumenter, der ligger til grund for den moderne rumænske stat, sikrede Szeklerlandet et regionalt selvstyre, som blev respekteret selv i kommunisttiden.
I betragtning af de forskellige former for selvstyre, der er tildelt i EU-medlemsstaterne, krævede en folkemængde bestående af flere tusinde mennesker den 8. februar 2009 i Sepsiszentgyörgy (Sfântu Gheorghe), at præsidenten trak sine krænkende udtalelser om ungarerne i Transsylvanien tilbage, garanterede etniske befolkningsgrupper forholdsmæssig repræsentation i statslige institutioner, standsede de målrettede tilflytninger til området, standsede den bevidste lammelse af Szeklerlandets økonomi, fremskyndede restitueringen af kirkelig og offentlig ejendom, standsede den militære ekspansion, oprettede statsfinansierede uafhængige ungarske universiteter, anerkendte ungarsk som et officielt sprog i regionen og anerkendte kollektive rettigheder og Szeklerlandets regionale selvstyre.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Hr. formand! Vi skal takke det tjekkiske parlaments underhus for at have ratificeret Lissabontraktaten. Det er endnu en sejr for den europæiske idé og yderligere et bevis på, at stadig flere mennesker tror på de europæiske værdier. Af den grund opfordrer jeg til, at vi tager afstand fra dem, som vil drage disse værdier i tvivl og ødelægge vores tro på dem.
Hvordan kan vi på den ene side nedfælde vores grundlæggende rettigheder i guld i chartret, mens vi på den anden side samtidig tolererer, at de gøres til genstand for foragt og forhånelse? Vi taler om religiøs og etnisk tolerance og om ældres ret til et værdigt og aktivt liv, mens lederen af et bulgarsk politisk parti og fuldgyldigt medlem af Det Europæiske Folkeparti gør forskel på forskellige etniske grupper og aldersgrupper og fremsætter tanken om forskellige klasser af mennesker. Hvad skal vi gøre med sådanne ledere? Mit spørgsmål er henvendt til højre side af salen, fordi formanden for Det Europæiske Folkeparti, hr. Martens, har anbefalet den selvsamme person som den næste premierminister for mit land. Lad os afvise dobbelte standarder og respektere vores egne tiltag og løfter og huske på, at det, som bragte os sammen for over 50 år siden, var menneskerettigheder.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Hr. formand! Den europæiske økonomiske genopretningsplan er nu blevet gennemført. Krisen er et generelt problem, men protektionisme og fremme af nationale industrier og national beskæftigelse sniger sig ind. Grundlæggende frihedsrettigheder som arbejdskraftens frie bevægelighed og frihandel bliver sat på en prøve. Konsekvenserne af krisen er forskellige i de enkelte lande. I de relativt nye vækstlande i EU, som bl.a. omfatter Bulgarien, er bankvæsenet forholdsvist stabilt, arbejdsløsheden er ikke særlig høj, arbejdsstyrken er veluddannet, og valutaen er stabil. I lyset af krisens karakter opfordrer jeg til, at genopretningsplanen ajourføres, så den i højere grad modsvarer realøkonomien. I krisetider kanaliseres kapitalen hen imod lavrisikoområder, og her er der en mulighed for at investere i nye miljøvenlige teknologier i stedet for ubæredygtige industrier. Risikoen for, at de sidste økonomier rammes af lavkonjunktur, bør afværges ved at hjælpe disse lande først, og med hjælp fra genopretningsplanen og knowhow kan de blive centre for stabilitet, hvorfra EU's økonomiske og finansielle system hurtigere kan komme på fode igen.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Hr. formand! I en tid, hvor krisen breder sig, vil jeg gerne lykønske Kommissionen med dens ødelæggelse af den polske skibsværftsindustri. Den europæiske elites egoistiske tilgang, dens glæde over de mere end 100 000 tabte arbejdspladser på skibsværfterne og i de virksomheder, som samarbejder med dem, vil uden tvivl resultere i, at en stor del af disse arbejdstagere vil dukke op på arbejdsmarkedet i Vesteuropa i en nær fremtid. Denne beslutning har kun forværret den europæiske krise.
Jeg er nysgerrig efter at finde ud af, hvordan den europæiske elite vil reagere. Vil den udvise solidaritet med de medlemsstater, hvor krisen er blevet meget omfattende, eller vil den blot hytte egne interesser? Det er netop i en krisetid, at det europæiske samfund vil finde ud af, om de erklæringer og principper, der ligger til grund for EU, er ægte, eller om det blot er et spil, som visse lande spiller mod nogle andre inden for en institution, der blev grundlagt på ædle principper. I den forbindelse er jeg overrasket over Kommissionens manglende indgriben over for de foranstaltninger, der i øjeblikket træffes i mange EU-medlemsstater i strid med gængse principper, mens Polen straffes for at træffe lignende foranstaltninger.
Rebecca Harms
(EN) Hr. formand! Jeg modtog nogle mærkværdige nyheder fra Nordirland i sidste uge. Det drejede sig om, at Sammy Wilson, miljøministeren i den regionale regering, havde nedlagt forbud mod en britisk oplysningskampagne om energieffektivitet, som den britiske regering stod bag. Jeg kan ikke tro, at de gode hensigter bag vores fælles klima- og energimål - 20 % mindre CO2, 20 % vedvarende energi og 20 % større energieffektivitet - ikke kan accepteres af en regional regering i en medlemsstat.
Jeg beder derfor Kommissionen om at undersøge årsagerne bag dette mærkværdige og meget bizarre forbud i Nordirland. Jeg mener, at selv en klimaskeptiker som Sammy Wilson burde tage hensyn til borgerne og støtte energieffektivitet og indsatsen for at sikre lavere elregninger.
Ilda Figueiredo
(PT) Hr. formand! I dag vil jeg gerne fremhæve en forargelig situation, der vedrører Corticeira Amorim i Portugal. Denne virksomheds overskud udgjorde i de seneste to år tilsammen over 30 mio. euro og over 6 mio. euro i 2008. Denne måned meddelte Corticeira Amorim imidlertid, at knap 200 ansatte vil blive afskediget. Konsekvenserne af krisen fik skylden. Virksomheden glemmer imidlertid, at det var disse ansatte, som var med til at opbygge koncernen, som er flere millioner euro værd og har modtaget offentlig støtte, bl.a. fællesskabsmidler, for at kunne skabe de millionstore overskud, den fortsat genererer. Jeg vil derfor gerne protestere her i Parlamentet og udtrykke min vrede over denne meddelelse, som er en skandale, og jeg håber, at alle vil stå sammen og fordømme virksomheder, der udnytter krisen til at afskedige ansatte, til trods for at de fortsat kan fremvise store overskud.
Formanden
Inden jeg giver ordet til den næste taler, vil jeg viderebringe den glædelige nyhed, at Dr. Ayman Nour, det egyptiske parlamentsmedlem, som for nogle år siden blev fængslet på et ifølge Rådet useriøst grundlag, er blevet løsladt i dag. Han har været genstand for mange beslutninger i Parlamentet, så det er mig en stor glæde at meddele, at han nu er blevet løsladt.
Bernard Wojciechowski
(PL) Hr. formand! Polen sender medlemmer tilbage til Europa-Parlamentet, for deres evne til at handle i deres eget land er begrænset. Polsk lovgivning tildeler ikke medlemmer af Europa-Parlamentet retlige instrumenter, der kan sikre den effektive opfyldelse af deres mandat. Det gælder vigtige spørgsmål som at øve effektiv indflydelse på de administrative myndigheder i central- og lokalforvaltningen.
Senatorer og medlemmer af det nationale parlament har en række rettigheder, bl.a. ret til oplysninger fra offentlige instanser, ret til at anmode om oplysninger fra de administrative myndigheder i central- og lokalforvaltningen og en lovfæstet ret til et svar inden for 40 dage. I Polen er der stort set ingen, der sætter pris på et Europa-parlamentsmedlem, med undtagelse af pressen, når den er på udkig efter en billig sensation. På min hjemmeside har jeg informeret vælgerne om manglen på lovfæstede handlemuligheder til medlemmer af Europa-Parlamentet. Det juridiske sjusk fra flere på hinanden følgende polske lovgivere er i dette tilfælde velkendt. Jeg mener, at Europa-Parlamentet bør kræve bedre muligheder for dets medlemmer til at handle i deres egne lande.
Jim Allister
(EN) Hr. formand! EU-midler må ikke fordeles tilfældigt efter "først til mølle-princippet". Alligevel er det, hvad vi har oplevet i Nordirland i denne uge. Den minister, som indførte en nonchalant fordeling af EU-midler til udvikling af landdistrikter på dette grundlag, hvilket førte til et nedværdigende og bizart cirkus af landmænd, der i to dage stod i kø for at få nogle af deres egne modulerede midler tilbage, er ikke sit embede voksent. I ét hug både ydmygede hun hårdtarbejdende landmænd og udviste grov uvidenhed om grundlæggende regler for tildeling af EU-midler.
Årsagen til denne pinlige situation er ministerens tankeløse afvisning af at tildele tilstrækkelige midler til udvikling af landdistrikter. De sølle 50 mio. engelske pund, som hun bevilgede til akse 1 - hvoraf kun 15 mio. gik til moderniseringsfonden - er årsagen til tirsdagens cirkus.
I en anden sag vil jeg gerne til forsvar for hr. Wilson, Nordirlands miljøminister, sige, at det glæder mig, at han ikke falder ind i den stereotype rolle, som tankeløse klimahysterikere i Parlamentet forventer.
Colm Burke
(EN) Hr. formand! Ifølge en ny meningsmåling i Irish Times i mandags er der i Irland en stigende opbakning til Lissabontraktaten. 51 % af vælgerne siger nu, at de ville stemme "ja", særligt i lyset af den aktuelle økonomiske ustabilitet i Irland. Det er en stigning på otte procentpoint siden Irish Times' seneste meningsmåling i november sidste år. Nejsiden er desuden gået tilbage med seks procentpoint til 33 %.
Med hensyn til vores i øjeblikket anstrengte forhold til EU og i lyset af den siddende regerings manglende lederskab må der gøres et forsøg på at afhjælpe de grundlæggende årsager til de irske vælgeres periodiske utilfredshed med EU. Der skal være et meningsfuldt engagement i den irske befolkning for at kunne genopbygge en forståelse for og opbakning til den europæiske proces. Der kan rettes op på den manglende kommunikation ved at give mulighed for større udbredelse af positive oplysninger om fordelene ved at være med i EU.
Jeg mener, at det er vigtigt, at EU's positive rolle fremhæves via vores uddannelsessystemer. Det bør ikke kun gælde Irland, men alle medlemsstater. Jeg vil opfordre til, at der hurtigst muligt gøres noget ved dette kommunikationsunderskud.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Hr. formand! Jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på problemet med den fornyede splittelse inden for den bulgarske ortodokse kirke. Splittelsen opstod på et tidspunkt, hvor landet var yderst politiseret, på et tidspunkt, hvor den bulgarske ortodokse kirke, ligesom mange andre institutioner, skulle forsøge at opretholde sin stilling i det nye demokratiske Bulgarien. Desværre førte dette til den såkaldte "anden synode" i den bulgarske ortodokse kirke, trods den bulgarske lov om religiøse grupper. Denne lovgivning er meget liberal og giver mulighed for registrering af enhver religion i Bulgarien, så længe den ikke tjener ikkehumane formål. Den såkaldte anden synode ønsker imidlertid at blive registreret som "den bulgarske ortodokse kirkes anden synode". I henhold til loven er den bulgarske ortodokse kirke den traditionelle trosretning i Bulgarien og undtaget fra registrering. Valget af patriarken og medlemmerne af den hellige synode er ikke genstand for en retshandling. Jeg opfordrer alle, der værdsætter friheden til at vælge tro i henhold til ens personlige, åndelige behov, til ikke at falde for de manipulerende definitioner af den såkaldte anden synode. Denne synode kan ikke blive registreret og har intet retsgrundlag.
Toomas Savi
(EN) Hr. formand! Sidste uges valg i Israel viste, at flertallet af borgerne støtter de partier, som betragter en styrkelse af militæret som den bedste måde at beskytte landet på. Selv om det midtsøgende parti Kadima fik det største antal stemmer, afspejler den omstændighed, at højrefløjspartierne nu har 65 pladser i Knesset sammenlignet med 50 ved det seneste valg, en holdningsændring hos de israelske borgere med hensyn til den israelsk-palæstinensiske konflikt. Disse partier er tilhænger af en hård linje og sætter ikke deres lid til de tilsyneladende endeløse og ineffektive fredsforhandlinger.
Mellemøsten skal være en af topprioriteterne i EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og hele regionens stabilitet afhænger i høj grad af forholdet mellem Israel og Palæstina. Det er derfor helt afgørende, at EU fortsætter fredsforhandlingerne og hjælper israelere og palæstinensere med at genfinde troen på, at en fredelig sameksistens er mulig.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Hr. formand! I morgen besøger den tjekkiske præsident, Vaclav Klaus, Europa-Parlamentet. I lyset af den skandale, der har udviklet sig i Prag, håber vi, at præsidenten for det land, der varetager EU-formandskabet, vil blive korrekt modtaget og vist behørig respekt. Man har forsøgt at fjerne fokus fra Præsident Klaus' begrundede udtalelser om Lissabontraktaten ved at skabe en masse tumult for at skjule, at den primære kilde til modstand mod traktaten kan vise sig at være Tyskland. Afgørelsen fra forfatningsdomstolen i Karlsruhe vil blive afgørende. Ifølge meldinger i medierne er halvdelen af dommerne meget betænkelige og mener, at traktaten kan være i strid den med nationale forfatning. Det viser, at ingen bør drage forhastede konklusioner, når det drejer sig om en så vigtig afgørelse, og det ved ikke kun den tjekkiske præsident, som aflægger os besøg.
László Tőkés
(RO) Hr. formand! Efter efterårets valg i Rumænien og dannelsen af den nye regering har vi oplevet, at der igen for alvor er opstået en antiungarsk stemning i det politiske liv i Rumænien, ligesom det er tilfældet i Slovakiet.
Den demonstration, der fandt sted den 9. februar i Sfântu Gheorghe, og som var arrangeret af ungarske kirker, var netop en protest imod denne nye stemning. I den underskriftsindsamling, der blev startet ved demonstrationen, protesterede tusinder af lokale indbyggere i Szeklerlandet imod ændringen af den etniske befolkningssammensætning i området, som skyldes at regionen bevidst befolkes med grupper af rumænere fra andre områder.
Præsident Traian Băsescu har absurd nok beskyldt ungarerne i regionen for etnisk udrensning. Samtidig med dette opfordrede demokraterne i forbindelse med kommunalvalget i Cluj via løsesedler til had mod de ungarske kandidater under henvisning til de samme injurier. Efter årtiers forskelsbehandling og fornægtelse af rettigheder, hvem anklager så hvem?
Jeg vil gerne henlede Parlamentets opmærksom på, at der lige nu er en proces i gang i Rumænien, hvor der anvendes subtile metoder til at sikre en etnisk homogenisering og gøre Transsylvanien rumænsk ved kunstigt at ændre den etniske befolkningssammensætning.
Gerard Batten
(EN) Hr. formand! Den 12. februar 2009 blev det nederlandske parlamentsmedlem Geert Wilders nægtet indrejse i Det Forenede Kongerige efter ordre fra indenrigsministeren. Aldrig før er en demokratisk valgt politiker, der repræsenterer et demokratisk parti i et demokratisk europæisk land, blevet nægtet indrejse.
Det virker besynderligt, at den britiske regering kan finde et retsgrundlag for hr. Wilders' indrejseforbud, men samtidig ikke formår at forhindre diverse terrorister, politiske og religiøse ekstremister, bandemedlemmer, kriminelle, voldtægtsforbrydere og pædofile fra EU og den øvrige verden i at rejse ind i landet.
Måske havde hr. Wilders' indrejseforbud noget at gøre med det trusselsbillede, som et medlem af det britiske overhus, Lord Ahmed, tegnede, ifølge hvilket der ville dukke 10 000 islamiske demonstranter op uden for det britiske overhus, hvis hr. Wilders viste sig. Det var en eftergivende handling over for en middelalderlig tankegang, og der er tilsyneladende ikke fuldkommen tankefrihed på tværs af EU's indre grænser.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Med hensyn til spørgsmålet om Lissabontraktaten talte min kollega om den stigende opbakning til traktaten blandt de irske vælgere. Jeg vil imidlertid gerne advare om, at en enlig svale gør ingen sommer. Jeg mener, at vi bør se sagen i forhold til en nylig Eurobarometerundersøgelse, som viser, at opbakningen til Irlands medlemskab af EU er faldet med ti procentpoint fra 77 % i foråret 2006 til 67 % i efteråret 2008. Ja, der er bestemt et arbejde at gøre med hensyn til at overbevise de irske vælgere om fordelene ved EU.
Derfor ville jeg være betænkelig ved at fastsætte en tidligere dato for en ny folkeafstemning i Irland. Jeg mener, at vi skal være forsigtige. Vi har behov for tid til at få afklaret de spørgsmål, som bekymrer de irske vælgere, og vi har behov for tid til at drøfte disse spørgsmål i dybden og i offentligheden - og når tiden er inde, skal vælgerne have lov til at give deres mening til kende.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Hr. formand! Den aktuelle økonomiske og finansielle krise er en vigtig prøve for Europa, der nu mere end nogensinde må bevise, at det kan stå sammen om at indføre foranstaltninger, der så hurtigt som muligt kan hjælpe økonomien på fode igen.
Det lægger et stort pres på medlemsstaternes budgetter at tage disse udfordringer op, og derfor skal de bedste redskaber og forholdsregler findes, så det undgås, at de kommer til at overstige de grænser, som Kommissionen har fastlagt for budgetunderskud, og så det undgås, at nogle medlemsstater indfører protektionistiske foranstaltninger eller foranstaltninger, der tilgodeser private producenter.
Sådanne beslutninger skal gå hurtigt gennem beslutningsprocedurerne, for at krisen ikke trækker i langdrag, og især for at tilliden til de finansielle markeder genoprettes, og også for at det undgås fra et politisk perspektiv, at krisen forlænges, idet vi også må tænke på, at der snart er valg til Europa-Parlamentet.
En mulig løsning til finansiering af de offentlige udgifter kunne være at udstede eurobonds. Vi skal dog også tage højde for, at der afhængigt af de valgte forholdsregler er en risiko for, at vi sætter os i gæld til halsen, og vi kan vanskeligt undgå at havne i en situation, hvor vi overlader det til fremtidige generationer at bære byrden af at betale af på denne gæld.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Hr. formand! For halvandet år siden vedtog vi direktivet om audiovisuelle medietjenester. Centralt i denne tekst stod oprindelseslandsprincippet, som vi indførte som væsentligt for at sikre den frie bevægelighed for audiovisuelle informationer i EU.
Direktivet kan imidlertid ikke finde anvendelse i mit land, Spanien, fordi det er inden for en medlemsstat. Regionen Valencia følger nøjagtigt det modsatte princip og gennemtvinger af politiske grunde nedlukningen af de relæer, som hidtil satte dens indbyggere i stand til at modtage signaler fra det offentlige fjernsyn i Catalonien.
Med andre ord er der fuldstændig fri cirkulation af audiovisuelle informationer mellem EU's medlemsstater, men samtidig må det påpeges, at der i Spanien er myndigheder, der frygter netop denne kulturelle frihed, der er så væsentlig. Den er så væsentlig, at den er blevet indført i hele Europa, og alligevel forhindres nogle mennesker i Spanien i at modtage de fjernsynsprogrammer, som andre udsender. Dette er det paradoks, jeg gerne ville fortælle Dem om.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) (i begyndelsen for slukket mikrofon) ... tragiske perioder i menneskehedens historie. I løbet af denne periode mistede millioner af mennesker livet. Mange af disse ofre omkom i en af over 12 000 tyske udryddelseslejre og koncentrationslejre, der blev drevet på Det Tredje Riges territorium og i de besatte lande. I dag forsøger man at forvride sandheden om disse tragiske år, og der bliver spredt oplysninger om, at disse lejre var polske eller lettiske og ikke tyske lejre. En af de drivende kræfter i dette er den tyske presse. For nylig skrev Die Welt, at Majdanek var en polsk koncentrationslejr.
I denne forbindelse har jeg udarbejdet et forslag til beslutning med det sigte at standardisere betegnelsen af koncentrationslejre, idet ordene 'tysk' eller 'nazistisk' koncentrationslejr skal tilføjes til deres navne. Mit initiativ bliver støttet af UEN-Gruppen, men desværre har jeg fået at vide, at det er blevet blokeret af Formandskonferencen.
EU kan kun bestå og udvikle sig, hvis den lader sig lede af den historiske sandhed og respekten for menneskerettighederne. Derfor retter jeg en opfordring til de andre medlemmer om at støtte UEN-initiativet, så ingen nogensinde igen vil forvride historien eller gøre ofre til bødler og bødler til ofre.
Nicolae Vlad Popa
(RO) Hr. formand! Da nogle af mine ungarske kolleger for nylig har klaget over, at deres rettigheder ikke bliver respekteret i Rumænien, vil jeg gerne redegøre for nogle kendsgerninger.
Den forestående valgkamp bør ikke give anledning til, at der bliver fremsat angreb og fornærmelser mod en legitim stat, der i kraft af sin lovgivning har vist sig at være en model for relationer mellem etniske grupper. Respekten for mindretalsrettigheder er garanteret i den rumænske forfatning.
Borgere af ungarsk oprindelse er repræsenteret proportionelt i de lokale forvaltningsorganer. For eksempel stiller det ungarske mindretals partier 195 borgmestre og fire distriktsrådsformænd, 2 684 lokalrådsmedlemmer og 108 distriktsrådsmedlemmer. Da de har flertallet i ovennævnte lokal- og distriktsråd, forvalter de lokale budgetter i henhold til deres egen vurdering. Dette er, hvad lokalt selvstyre vil sige.
På parlamentsniveau har det ungarske mindretal tre parlamentsmedlemmer i Europa-Parlamentet, 22 parlamentsmedlemmer og ni senatorer i det nationale parlament og har været med til at regere Rumænien i de seneste 12 år. De fremsatte klager er rendyrket politisk valgpropaganda.
Luis Yañez-Barnuevo García
(ES) Hr. formand! Resultatet af folkeafstemningen i Venezuela var en sejr for ja-siden, hvilket den demokratiske opposition har været så storsindet at anerkende.
Det er også sandt, at der ikke har været lige muligheder under kampagnen, og at det ledende parti fik overvældende støtte fra hele statsapparatet, mens oppositionen konstant var genstand for chikane og pres.
Selv under disse vilkår har landet praktisk taget været delt midt over, og det bliver meget vanskeligt at skabe en fremtid blot med en af disse grupper. EU må fremme dialog, inddragelse og konsensus mellem Venezuelas politiske og sociale ledere for landets skyld.
Det er ikke med indgroede holdninger, fordømmelse og krænkende udtalelser, at Venezuela kan hjælpes på vej hen imod en demokratisk, pluralistisk og fri udvikling.
Derfor kritiserer vi Venezuelas regerings beslutning om at udvise et spansk medlem og især den måde, hvorpå dette skete. Dog opfordrer vi Europa-Parlamentet til at forhindre, at vore repræsentanter under besøg i tredjelande fremsætter udtalelser, der strider mod gældende lokal lovgivning, særligt når de krænker et statsoverhoved, hvor meget denne end fortjener kritik. En sådan adfærd kompromitterer Europa-Parlamentets rejser til andre lande i fremtiden.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne tale om gennemsigtig og nøjagtig mærkning af fødevarer, og jeg henviser særligt til fjerkrækød og svinekød.
Lige nu kan kød transporteres fra tredjelande til EU, hvis det er blevet forandret grundlæggende - og hermed mener jeg, at det er omsluttet af rasp eller dej - og derefter bliver mærket og solgt som et EU-produkt. Dette er fuldstændig meningsløst, og mærkningen er udformet, så kunderne føres bag lyset. Vi har brug for en mærkning med oprindelsesland, så forbrugerne er i stand til at træffe informerede valg.
Vi kender også til, at svinekød og fjerkrækød har været frosset, og derefter er blevet optøet, mærket og solgt som fersk kød. Dette er ikke alene et eksempel på unøjagtig mærkning, det er også potentielt skadeligt for menneskers sundhed.
Jeg bemærker, at Hilary Benn, Det Forenede Kongeriges miljøminister, og skyggeministeren har udtrykt ønske om en klarere mærkning. Jeg er sikker på, at mange rundt omkring i EU vil støtte dette, da der ikke kan være nogen, der ønsker at snyde forbrugerne. Jeg vil bede Kommissionen om at behandle denne sag som en hastesag.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Hr. formand! På et møde i dag har Gruppen Union for Nationernes Europa enstemmigt vedtaget et udkast til beslutning, hvori det foreslås, at den 25. maj bliver udråbt til dag for heltene i kampen mod totalitarisme. Teksten vil om kort tid blive sendt til repræsentanter for EU's højeste myndigheder, herunder Hans-Gert Pöttering. Valget af den 25. maj er ikke tilfældigt - det var den dato i 1948, at de sovjetiske myndigheder myrdede kavallerikaptajn Witold Pilecki, den polske soldat, som frivilligt lod sig indespærre i udryddelseslejren Auschwitz for at opbygge modstandsbevægelsen der. Han undslap senere og kæmpede frem til krigens slutning mod nazisterne, og da sovjetstyrkerne derefter invaderede Polen, begyndte han en undergrundskamp mod den nye besættelsesmagt. Pilecki var kun én blandt mange europæere, der omkom i kampen mod brutale totalitære systemer. Mange forbliver ukendte, men de fortjener alle at blive husket for deres tapperhed og deres engagement. Derfor anmoder jeg formanden om at støtte vores gruppes initiativ.
Alexandru Nazare
(RO) Hr. formand! EU's nyeste historie giver flere positive eksempler på beskyttelse af mindretallenes rettigheder. Dette gælder også for det ungarske mindretal i Rumænien. Dette mindretal har en lang række rettigheder, herunder ret til administrative poster, og disse rettigheder er altid blevet støttet af Rumæniens præsident, Traian Băsescu.
Men inden for andre områder mangler vi stadig at gøre meget, og jeg vil nu gerne tale om problemet med romasamfundet. Dette er den prøve, der beviser, om EU er i stand til at integrere grupper, der har en høj risiko for udelukkelse.
Eksemplet med den rumænske håndboldspiller Marian Cozma, der blev myrdet brutalt af to medlemmer af det ungarske romasamfund, viser endnu en gang, at kriminalitet ikke lader sig bremse af grænser, og at det fører til det modsatte resultat af det tilsigtede, hvis dette samfunds problemer ignoreres.
Situationen for dette mindretal, der i sagens natur er transnationalt, og som er i stor fare for at blive udelukket, kan kun blive forbedret ved, at der vedtages en fælles politik på europæisk niveau. Med dette for øje har jeg sammen med min kollega Rareş Niculescu fremsat et forslag til beslutning om at oprette et europæisk agentur til beskyttelse af romaerne. EU har en strategi for romamindretallet, men har ikke noget agentur til at gennemføre den sammenhængende og effektivt.
Hvis EU skal forblive en relevant aktør på den internationale scene og samtidig bevare sin indre sammenhængskraft, skal det vise sig i stand til at opbygge et fælleseuropæisk tolerant miljø.
Vicente Miguel Garcés Ramón
(ES) Hr. formand! Jeg er netop vendt tilbage fra Venezuela, hvortil jeg var blevet indbudt af dens valgmyndighed som medlem af en international valgstøttegruppe til folkeafstemningen den 15. februar.
De europæiske medlemmer af gruppen har fremlagt en rapport til det nationale valgråd med en positiv samlet vurdering af processen med hensyn til dens organisation, gennemsigtighed, deltagelse, stemmeafgivningens frihed og hemmelighed og sikkerhed i alle faser.
Hvad angår de udtalelser, som hr. Herrero fremsatte i Venezuelas fjernsyn, kan jeg meddele Dem, at formålet var at bringe valgprocessen i miskredit. De var en alvorlig anklage mod landets demokratiske institutioner og grænsede til indblanding i et suverænt lands interne politiske forhold.
Parlamentet bør ikke opmuntre til nogen form for konfrontation med de demokratiske institutioner i Venezuela. Men det er dog op til hr. Herrero selv at give Europa-Parlamentet en forklaring på en handling, der berører os alle.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Hr. formand! Jeg afviser de beskyldninger, som mine kolleger Csaba Sógor og László Tőkés fremsætter mod Rumænien.
Rumænien er medlem af EU, NATO, Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og respekterer i overensstemmelse med europæiske standarder menneskerettigheder og rettigheder for personer, der tilhører nationale mindretal. Rumænien overholder alle relevante internationale traktater inden for dette område i ånd og bogstav.
Det ungarske sprog anvendes i henhold til loven i forvaltningen i alle byer og regioner, hvor medlemmerne af det ungarske mindretal udgør mere end 20 % af befolkningen. Dette er situationen i praksis og i princippet. Rumænien stiller vidtgående uddannelsesmuligheder til rådighed for ungarere på deres modersmål i vuggestuer, grundskoler, mellemskoler, erhvervsskoler og universitetsuddannelser helt op til kandidat- og ph.d.-niveau. I de områder, hvor etniske ungarere lever side om side med rumænere, er det en regel, der overholdes nøje, at skoler driver afdelinger, hvor undervisningssproget er ungarsk for alle børn af ungarsk oprindelse. Og bare for det tilfældes skyld, at de skulle have glemt det, har Babeş-Bolyai-universitetet i Cluj-Napoca tre afdelinger, der tilbyder undervisning på henholdsvis rumænsk, ungarsk og tysk, og derudover sker der en blomstrende udvikling af de jødiske studier på institutionen, og der er tillige særlige pladser for romaer.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr. formand! Jeg vil gerne ønske Europa-Parlamentets pressetjeneste, der står bag Europa-Parlamentets officielle websted, tillykke, fordi den respekterer flersprogligheden og anfører stednavne på hver websteds nationale sprog. Dette sætter EU's borgere i stand til at få informationer om de øvrige 26 lande på deres modersmål. På den tjekkiske side om Tyskland kaldes Köln for Kolin, mens den på den franske side optræder som Cologne. De slovakiske sider om Ungarn anfører bynavne på slovakisk, som de bør. Det bør være lige så naturligt for ungarere, der bor i Slovakiet, at betegne den landsby eller by, hvor de blev født, på deres modersmål ungarsk.
Derfor glæder det mig, at det slovakiske parlament har vedtaget en lov om offentlig uddannelse, hvorefter geografiske navne skal anføres på mindretallets sprog i skolebøger på mindretallets sprog. Hvis loven bliver gennemført, vil den tidligere tilstand således blive genindført, og ungarerne vil igen kunne anvende ungarske stednavne.
James Nicholson
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne rette Deres opmærksomhed mod det, der skete i min valgkreds i går morges, da landmænd blev tvunget til at stille sig i kø uden for regeringskontorer for at ansøge om midler fra en EU-ordning om tilskud til modernisering af landbrugsbedrifter.
Vores landbrugsminister besluttede at tildele disse midler efter "først til mølle"princippet. Dette kan kun betegnes som en uhensigtsmæssig måde at håndtere uddelingen af EU's midler til udvikling af landområder. Derfor glædede det mig at høre, at en embedsmand fra Kommissionen i går satte spørgsmålstegn ved gyldigheden af denne tildelingsprocedure.
Vi er klar over, at det ikke er alle landmænd, der kan drage fordel af netop denne støttepakke. Men jeg mener alligevel, at denne situation klart viser, hvilket møje og besvær landbruget er udsat for, og det er ganske givet tilfældet i min region, hvis det er sådan, at landmænd er nødt til at stå i kø i dagevis udendørs i vintermånederne for at sikre sig beskedne beløb i EU-støtte.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Gennemførelsen af energi- og klimapakken medfører betydelige investeringer i foranstaltninger, der sigter mod at nedsætte emissionerne af drivhusgasserne.
Bygninger bærer ansvaret for 40 % af forbruget af primær energi. Hvis bygningers energieffektivitet øges, hjælper det til at nedsætte forbruget af primær energi og niveauet af emissioner af CO2.
Til næste år vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne midt i perioden 2007-2013 evaluere de operationelle programmer, og i hvor høj grad strukturmidlerne bliver absorberet. Jeg opfordrer medlemsstaterne til at gennemgå metoden for anvendelse af strukturfondsmidler, idet de prioriterer energieffektivitet i bygninger og ved urban mobilitet i perioden 2010-2013.
Jeg opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge det beløb, der tildeles hver medlemsstat, fra 3 % til 15 % for omkostninger forbundet med at øge bygningers energieffektivitet og bruge genanvendelig energi. Denne stigning vil give medlemsstaterne mulighed for at anvende strukturfondsmidlerne mere fleksibelt og derved øge deres absorptionshastighed, især under den aktuelle økonomiske krise.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! Det er med stor sorg og vrede, at jeg må fortælle, at en af vore landsmænd, en polsk ingeniør, for nylig døde i Pakistan, men han var blot endnu en borger fra et EU-land, der har mistet livet i den region. Det er blot endnu et dødsfald, der viser, at der findes en verden af antiværdier, en verden af mennesker, der ikke anerkender noget, som i andre kulturer anses for helligt - menneskelivet.
Jeg synes, at denne dramatiske kendsgerning og ikke mindst denne efterfølgende kendsgerning bør være endnu et vigtigt signal og en anledning for os til at stå sammen i kampen mod denne verden af antiværdier og også til at stå sammen i den politiske kamp og i sammenhæng og - dette bør siges direkte - i en fælles front mod terrorisme. Jeg mener, at de politikere i EU, der mener, at terror kan bekæmpes uden vold, tager fejl.
Oldřich Vlasák
(CS) Hr. formand! Den tiltagende økonomiske krise berører alle lande i EU. Stigende arbejdsløshed berettiger imidlertid ikke, at vi begynder at krænke det fælles markeds grundlæggende principper. Jeg vil gerne her i Parlamentet udtrykke min protest mod de udtalelser, som Frankrigs præsident Nicolas Sarkozy har fremsat, hvor han opfordrede det franske firma Peugeot til at flytte en fabrik i den tjekkiske by Kolín tilbage til Frankrig. Sådanne udtalelser fra politikere, der ønsker at beskytte og begrænse virksomheder i krisetider, kan på ingen måde retfærdiggøres. Forsøg på protektionisme og på at lukke et land om sig selv er uønskede og undergraver grundlaget for EU.
Richard Fisher, formanden for Federal Reserve Banks Dallas-afdeling, har udtalt: "Protektionisme er som en dosis kokain for en økonomi. Det kan friske dig op, men det gør dig afhængig og fører dig i den økonomiske død." Lad os ikke glemme det, lad os stå imod populistisk pres og lad os bevare roen, nu vi står over for krisen. Lad os fokusere på det tjekkiske formandskabs prioriteter og lad os fremme idéen om et åbent Europa uden barrierer.
Iuliu Winkler
(EN) Hr. formand! En stor koalitionsregering blev dannet i Rumænien efter valget i november sidste år med 73 % af pladserne i de to huse i Rumæniens parlament.
Et af denne koalitions første tiltag var at udarbejde en ordning til at fordele de ledende poster i Rumæniens statskontrollerede institutioner og offentlige forvaltning mellem hinanden.
Dette er en uacceptabel situation af to grunde. For det første medfører det igen partiskhed i statsforvaltningen, hvilket er i modstrid med loven om vedtægter for offentlig ansatte. For det andet har bestemmelsen tillige fået et anstrøg af at rette sig mod mindretal i de regioner, hvor den ungarske befolkning udgør et stort flertal. Således bliver etnisk ungarske offentligt ansatte erstattet med etnisk rumænske personer. Den 8. februar mødte flere end 3 000 mennesker op til et offentligt møde i Sfântu Gheorghe/Sepsiszentgyörgy i Rumænien. De protesterede over de rumænske partiers politiske spil og krævede, at de ungarske samfunds rettigheder skulle respekteres.
Nicodim Bulzesc
Hr. formand! I forbindelse med betænkningen om patienters rettigheder i grænseoverskridende sundhedspleje vil jeg gerne understrege, at patienter har ret til at blive informeret om deres valgmuligheder inden for lægemidler og behandling. Europæiske patienter bør have adgang til kvalitative sundhedsoplysninger angående de nyeste tilgængelige lægemidler, behandlingsmuligheder i hjemlandet og udlandet, de juridiske og økonomiske konsekvenser af behandling i udlandet, refusion af udgifter til behandling og mange andre emneområder. I den nuværende situation har vi ikke denne form for kvalitative oplysninger. Det er muligt, at der findes nogle nationale initiativer, men der er intet, der kan fungere på europæisk niveau.
De problemer, vi står over for, er europæiske. Derfor støtter jeg tanken om at oprette et europæisk netværk for sundhedskundskab. Et sådant netværk skal bestå af patientorganisationer fra alle medlemsstaterne og skal arbejde tæt sammen med sundhedssektoren og de politiske aktører. I håb om at Kommissionen bliver opmærksom på behovet for at informere de 150 mio. europæiske patienter bedre, har jeg taget initiativ til en skriftlig erklæring om sundhedskundskab. Vi har alle været patienter på et tidspunkt, og vi ved aldrig, hvornår vi bliver det igen.
Maria Petre
(RO) Hr. formand! I dag og i morgen vil De her i bygningen møde nogle unge studerende fra Republikken Moldova. De er kommet til Europa-Parlamentet, fordi de ikke kan udtrykke sig åbent i deres eget land, eller fordi de kan forvente repressalier, hvis de gør det alligevel.
Alle Kommissionens rapporter, vore høringer i Udvalget for Menneskerettigheder og beretninger fra civilsamfundet i Moldova viser os, at ytringsfriheden ofte bliver krænket, og at massemedierne ikke kan være uafhængige. Dusinvis af unge mennesker, der har anvendt fora på internettet til at udtrykke deres synspunkter, kom i 2008 i politiets søgelys og blev truet med optagelse i strafferegisteret.
Jeg beder Dem om at vise interesse for dem, invitér dem ind på Deres kontorer, lyt til dem og skriv under på den skriftlige erklæring nr. 13/2009, som er blevet udarbejdet for deres skyld, for at give dem friheden til at udtrykke sig, denne generation fra den østlige grænse af vores forenede Europa.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! I henhold til direktiv 2000/84/EF begynder sommertiden den sidste søndag i marts og slutter den sidste søndag i oktober. Jeg vil gerne foreslå, at dette tidsrum bliver forlænget for at øge mange af de økonomiske, sikkerhedsmæssige og miljømæssige fordele, som er forbundet med sommertiden.
I 2005 gennemførte USA den ordning at udvide sommertiden med fire uger - tre uger mere i foråret og en uge mere i efteråret. Der er allerede klare vidnesbyrd om, at dette har medvirket til at nedsætte både energiforbruget og emissionerne af kuldioxid. Ifølge en rapport fra USA's energiministerium medførte forlængelsen af sommertiden med fire uger en strømbesparelse svarende til 100 000 husstandes årlige forbrug. Ligeledes antyder en ny undersøgelse fra universitetet i Cambridge også, at en forlængelse af sommertiden vil medføre et fald både i energiforbrug og CO2-emissioner, fordi mange af de dyrere og kulstofudledende supplerende kraftværker er i drift i spidsbelastningsperioden fra kl. 16.00 til kl. 21.00 hver dag.
Som ordfører for revisionen af emissionshandelssystemet, EU ETS, der udgjorde hjørnestenen i EU's klima- og energipakke, som blev vedtaget i december her i Europa-Parlamentet, opfordrer jeg Dem til at betragte dette forslag som et bidrag til at overholde målsætningen om 2 °C. Så derfor beder jeg om en revision af sommertidsdirektivet.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne fremsætte to forslag. Der er blevet henvist til Lissabontraktaten gentagne gange i dag. Det mindste man kan forvente af Parlamentet bør være, at det i det mindste formår at skelne mellem en modstander af Lissabontraktaten og en modstander af EU. Man kunne også godt tænke sig, hvis irerne i det hele taget får lov til at stemme igen, at de får en rimelig chance, og at der ikke manipuleres, så de regler, der har været gyldige indtil nu, i følge hvilke et ja og nej har lige muligheder for at optræde i offentligheden, ikke bliver undergravet, og dette så bliver hyldet som en sejr for demokratiet - eller for hvad?
Mit andet punkt drejer sig selvfølgelig om, at selvrosen breder sig her op til valget. Jeg vil gerne opfordre til, at det bliver undersøgt, hvordan Parlamentet i årenes løb konkret har forholdt sig til problemerne med den globale finanskrise, og hvem der har stemt hvordan, for så vil vi opdage, at de fleste af dem, der nu optræder som brandslukkere, faktisk hjalp med til at tænde ilden.
DanutBudreikait
(LT) Hr. formand! Her i januar fremlagde Kommissionen en pakke med supplerende forslag til finansiering af energi- og bredbåndsnetværksprojekter, der indgår i den europæiske plan for økonomisk revitalisering. Det foreslås, at der bevilges 5 mia. EUR til disse projekter, idet 3,5 mia. EUR tages fra landbrugsbudgettet for 2008. Alligevel var der i sidste uge seks stater der blokerede for Kommissionens forslag. Tilsyneladende er det netop de lande, der præger det aktuelle finansielle overslag, og som havde forlangt en nedsættelse i betalingerne til EU's budget til 1 % af BNP. Vi er ved at vende tilbage til nationalisme og protektionisme, som er blevet afvist konsekvent i 50 år, lige siden Fællesskabets første grundlæggelse. Det er kun solidaritet mellem staterne, der kan hjælpe os til at møde den økonomiske og finansielle krises udfordringer og sikre EU's fremtid.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
