Tv-radiospredningsvirksomhed (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Ruth Hieronymi for Kultur- og Uddannelsesudvalget om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed - C6-0443/2005 -.
Viviane Reding
medlem af Kommissionen. - (FR) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke alle de medlemmer, der har beskæftiget sig med direktivforslaget om de forskellige audiovisuelle medietjenester. Jeg ønsker især at lykønske ordføreren fru Hieronymi samt medordførerne og skyggeordførerne, der har lagt megen tid og mange kræfter i udarbejdelsen af Parlamentets udtalelse.
Deres indsats har båret frugt, da en række af de ændringsforslag, som vi behandler i dag, forbedrer Kommissionens oprindelige forslag af 13. december 2005. Jeg vil også gerne fremhæve det fremragende samarbejde, der har været mellem Parlamentet, min tjenestegren og Rådet, hvis finske formandskab har ydet en glimrende indsats.
Forslaget til direktiv om audiovisuelle medietjenester, der ajourfører direktivet om fjernsyn uden grænser, vil blive betragtet som en af de vigtigste retsakter vedtaget i denne valgperiode. Det opfylder to krav. For det første kan vi med dette direktiv tilpasse vores audiovisuelle virksomheder til den betydelige teknologiske og kommercielle udvikling, der har fundet sted, og for det andet viser det, at der er politisk vilje til at sikre de værdier, der er afgørende for vores fællesskab og for den offentlige opinionsdannelse.
På den anden side er vi nødt til at tage hensyn til de tekniske og kommercielle aspekter. Jeg tænker her på de nye former for fjernsyn såsom bredbåndstv (IPTV) og selvvalgsvideo-tjenester (VOD) og overgangen til digital teknologi, der giver adgang til mange flere tjenester og nye aktører på markedet, herunder telekommunikationsselskaber, internetudbydere og store internationale investorer. På den anden side skal der tages hensyn til vigtige aspekter såsom forbrugerbeskyttelse, den menneskelige værdighed, beskyttelsen af mindreårige og fremme af kulturel mangfoldighed og mediepluralisme.
Kommissionens forslag vil desuden give alle selskaber, der måtte ønske det, mulighed for at investere i audiovisuelle medier på lige konkurrencevilkår og på EU-plan, nemlig på det indre markeds vilkår. Det princip, som direktivet fra 1989 er baseret på, er ikke blevet grundlæggende ændret, og det ligger fortsat til grund for det ajourførte direktiv. Ifølge dette princip er den frie udveksling af tjenesteydelser på det indre marked udelukkende undergivet etableringslandets lovgivning.
Jeg vil gerne takke Parlamentet for dets støtte til dette grundlæggende krav, der ikke kun bidrager til at styrke vores audiovisuelle industri, men også til en øget mediepluralisme gennem en åbning af de nationale markeder for europæisk konkurrence.
Hovedpunkterne i Kommissionens forslag er følgende. For det første skal direktivet finde anvendelse på audiovisuelle medietjenester, og definitionen af disse tjenester skal være tilstrækkelig fleksibel, således at den kan stå sin prøve, og samtidig tilstrækkelig præcis med henblik på at sikre sektoren den nødvendige juridiske klarhed. For det andet bør de forskellige tjenester opdeles eller grupperes i to kategorier, der afspejler det tosidede differentieringskriterium, nemlig forbrugernes valg og kontrol samt disse tjenesters indvirkning på den offentlige opinionsdannelse.
Den første gruppe - lineære tjenester - omfatter tv-radiospredningsvirksomhed med kronologisk sekvens af programmer. Sådanne tjenester "skubber" indholdet, hvad enten der er tale om en traditionel platform, IPTV eller mobiltv.
Den anden gruppe - ikkelineære tjenester - leveres på forbrugerens anmodning. Disse tjenester - f.eks. selvvalgsvideo - "trækker" indholdet, der vælges fra et katalog.
Audiovisuelt indhold i den første kategori - dvs. traditionel tv-radiospredningsvirksomhed - skal være underlagt de samme regler som i dag, idet de dog skal ajourføres og forenkles, således at der tages hensyn til udviklingen, som jeg nævnte før. Med hensyn til audiovisuelt indhold i den anden kategori bør det desuden være muligt at anvende oprindelseslandsprincippet, forudsat at de harmoniserede regler, navnlig reglerne om beskyttelse af mindreårige og forbuddet mod tilskyndelse til had på grund af race, overholdes.
Vi bliver herefter nødt til at fjerne hindringerne for adgang til den audiovisuelle sektor gennem en forenkling af de nuværende regler, navnlig hvad angår kommerciel kommunikation, uden at dette må være til skade for almenvellet.
Jeg er fuldt ud opmærksom på, at dette er et meget følsomt spørgsmål for mange medlemmer, og at en række medlemmer ønsker en stramning af reglerne på reklameområdet. Jeg vil gerne udtrykke mig meget klart om dette spørgsmål. Jeg ønsker heller ikke, at vi får amerikanske tilstande på fjernsynsområdet, dvs. programmer, der konstant afbrydes af isolerede reklameindslag. Derfor bekræfter Kommissionen på ny, at der højst må afsættes 12 minutter pr. time til reklamer, og fastholder princippet om, at isolerede reklameindslag skal forblive en undtagelse, undtagen i forbindelse med sport. Vi skal samtidig huske på, at tv-stationer, hvad enten der er tale om private eller statslige stationer, for at sige det rent ud har brug for reklameindtægter med henblik på at købe indhold af høj kvalitet som f.eks. sport, film og dokumentarprogrammer. Hvis vi ønsker, at europæerne fortsat skal kunne vælge mellem free-to-air og betalingsfjernsyn, bliver vi nødt til at acceptere reklamer.
Vi skal desuden fremme sam- og selvregulering som supplerende midler til gennemførelse af direktivet. Det er første gang, at denne mulighed er blevet indført i en lovgivningstekst. Det er også relevant at bekræfte hensynet til almenvellet i forbindelse med beskyttelsen af børn mod skadeligt indhold, beskyttelsen af den menneskelige værdighed og forbrugerens ret til gennemsigtighed såvel som fremme af europæiske programmer, der udtrykker vores kulturelle mangfoldighed.
De kan i dag give den meget succesfulde europæiske audiovisuelle indholdsindustri mulighed for at blive endnu mere konkurrencedygtig og endnu mere integreret i det europæiske indre marked og samtidig stille strenge etiske krav. Jeg beder Dem om at sende to budskaber i forbindelse med behandlingen og afstemningen, nemlig et budskab, der tilskynder de europæiske borgere til at tage den nye udvikling på fjernsynsområdet til sig, og et andet budskab, der tilskynder branchen til ikke blot at investere med henblik på at skabe værdi, men også for at muliggøre et europæisk kreativt indhold fremover. Det vil kun være muligt at opnå dette, hvis retsgrundlaget i højere grad tilpasses fjernsynsvirksomhed i det 21. århundrede. Kommissionen vil udelukkende behandle Parlamentets lovforslag ud fra disse hensyn.
Jeg får mulighed for at redegøre nærmere for Kommissionens holdning til ændringsforslagene ved forhandlingens afslutning. Tak for opmærksomheden. Jeg kan allerede nu sige, at Kommissionen agter at acceptere en stor del af ordførerens ændringsforslag.
Ruth Hieronymi 
Fru formand! Min tak går først til Kommissionen, kommissæren og Rådet samt til det østrigske og finske formandskab for det fremragende samarbejde med Parlamentet. En ganske særlig tak gælder imidlertid ordførerne og skyggeordførerne. Takket være dem har Kultur- og Uddannelsesudvalget som korresponderende udvalg haft et fremragende samarbejde med Udvalget om det Indre Marked, Økonomiudvalget, Industriudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder samt Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling.
Vores fælles mål var og er, at fjernsynet som audiovisuelt massemedie også fremover skal være både et kulturelt og et økonomisk gode. Informationsfrihed og mangfoldighed af meninger kan ikke reguleres af markedet alene på det fælles europæiske indre marked. Derfor er det vigtigt, at vi i dag foretager en revision af fjernsynsdirektivet. Fjernsynsdirektivet har hidtil omfattet de analoge fjernsynstjenester, og det mangler derfor retssikkerhed og retsklarhed for de nye digitale tjenester. Her er det Parlamentets og udvalgenes udtrykkelige ønske, at fjernsyn og fjernsynslignende tjenester fremover skal bedømmes ud fra deres indhold uafhængigt af den teknologiske platform. Det afgørende er hovedformålet med det audiovisuelle massemedie, hvor der med henblik på information, uddannelse og underholdning under redaktionelt ansvar udarbejdes og kombineres indhold, som derefter udsendes til den almindelige offentlighed og via elektroniske net. Det er en klar afgrænsning i forhold til informationssamfundets øvrige tjenester og især direktivet om elektronisk handel. Denne retsklarhed har de nye audiovisuelle tjenester brug for, og den opfyldes og tilgodeses med dette direktiv. Kun hvis direktivets hovedformål er opfyldt, er det gældende. Lad mig sige det helt klart endnu en gang: Private eller ikkeoffentlige e-mails, elektroniske udgaver af aviser, som ikke opfylder dette hovedformål, er heller ikke omfattet af direktivet.
Mediefrihed bygger i EU på oprindelseslandsprincippet. Også i det nye direktiv gælder et stærkt oprindelseslandsprincip. For at opnå dette var det imidlertid nødvendigt at tage bekymringerne i de medlemsstater alvorligt, som konstaterer misbrug eller omgåelse eller frygter sådanne forhold. Her er Europa-Parlamentets kompromis imidlertid meget afbalanceret. Det tager højde for begge synspunkter med det mål at kunne udnytte Lissabon-processen og dermed de nye elektroniske medietjenesters økonomiske fordele optimalt. På denne baggrund har vi opnået en bred støtte til anvendelsesområdet og til oprindelseslandsprincippet, desuden til spørgsmål om sam- og egenregulering af ungdoms- og forbrugerbeskyttelse, retten til fremme af europæisk indhold og bedre adgang for handicappede.
Vi har forskellige holdninger til reklame, og det vil også komme frem i diskussionen. Jeg går ligesom kommissæren ind for, at der ikke skal være mere reklame - 12 minutter - men større fleksibilitet. Jeg måtte imidlertid også gå med til et smerteligt kompromis, nemlig i spørgsmålet om produktplacering. Jeg håber meget, at vi på dette felt kan opnå retssikkerhed og klare forhold for forbrugerne gennem en bedre mærkning. Alt i alt er revisionen af EU's fjernsynsdirektiv et ægte fitnessprogram for et fremtidsorienteret europæisk fjernsyn, og jeg beder hjerteligt om Deres støtte!
(Bifald)
Karsten Friedrich Hoppenstedt 
Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Som ordfører for Økonomiudvalget glæder det mig, at vores linje, som kun to medlemmer stemte imod, i stort omfang har fundet vej til Kulturudvalgets betænkning. Hjertelig tak, fru Hieronymi, fordi det er lykkedes.
Netop i de seneste uger har vi med succes arbejdet for - og her takker jeg naturligvis alle involverede - at opretholde et stærkt oprindelseslandsprincip. Det er direktivets grundlag, og det bør ikke opblødes af hensyn til et velfungerende indre marked.
Efter min mening er åbningen i retning af en liberalisering af reklamen afgørende for at bevare det duale system i vores medielandskab og sikre det gratis, reklamefinansierede fjernsyn. Liberaliseringen bør gennemføres ved at fjerne forbuddet mod blokreklamer, bestemmelsen om 30 minutters interval for reklamespots i fjernsynsfilm, biograffilm, børne- og nyhedsprogrammer og ved at tillade produktplacering.
Med hensyn til det kontroversielle spørgsmål om produktplacering anser jeg det for en gangbar vej at tillade det inden for snævre grænser. Et forbud ville være virkelighedsfjernt. En videnskabelig undersøgelse har vist, at produktplacering praktiseres i mange medlemsstater, selv om det er forbudt. Desuden ville et forbud lægge pres på europæiske investeringer på det amerikanske marked.
Jeg tror, at der under hensyntagen til den aktuelle situation kan tilbydes en afbalanceret løsning med positivlisten. Ud over liberaliseringen af reklamereglerne er nyreguleringen af anvendelsesområdet et af de centrale punkter i direktivet. Fjernsynsindhold kan i dag, som vi ved, også modtages via internettet eller mobiltelefonen. Her har vi valgt en teknologisk model, som sikrer inddragelse af kommende udviklinger og platforme.
Hvis der tages højde for disse afgørende punkter under afstemningen i plenarforsamlingen, kan vi fortrøstningsfuldt se udfordringerne fra den digitale medieepoke i øjnene og samtidig bevare den europæiske fjernsynskulturs værdier.
Heide Rühle 
Fru formand, fru kommissær! Min særlige tak går til fru Hieronymi og skyggeordførerne fra min udvalg, særligt hr. Kamall, fru Hedh og fru Wallis. Fru Hieronymi har inden for rammerne af det intelligente samarbejde arbejdet energisk for samarbejdet med de andre fem udvalg, og Udvalget om det Indre Marked havde på forhånd udarbejdet nogle kompromiser, som også har fundet vej til Kulturudvalgets afstemningsresultat. Det gælder især for det for os vigtige spørgsmål om direktivets anvendelsesområde. Nye teknikker kræver nye tilbud og ny forbrugeradfærd. Digitaliseringen betyder, at nye, stærke aktører trænger ind på markedet, f.eks. telekommunikationsselskaberne. For at fremtidssikre direktivet var det nødvendigt at udvide anvendelsesområdet. Vi har imidlertid også opnået, at dette anvendelsesområde er blevet formuleret mere klart og restriktivt end i det oprindelige forslag fra Kommissionen, og det er uden tvivl en fælles succes for udvalgene.
(Formanden fratog taleren ordet)
Formanden
Det kan jeg svare på, fru Rühle. De har som ordfører for Deres gruppe ganske rigtigt et minut mere senere. Men som ordfører for et udvalg har De kun et minut til rådighed. Jeg vil overlade det til Dem at forklare det i Deres gruppe. De kan altså sammenfatte de vigtigste punkter senere, som ordfører for Deres gruppe.
Jean-Marie Cavada 
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. - (FR) Fru formand! Et minut, jamen det er jo ikke længere end et reklameindslag! Nå, men jeg skal alligevel forsøge at få noget ud af det.
Lad os først tale politik. Jeg vil gerne takke fru Reding. Jeg kan huske Liverpool. Den tekst, De forelagde os, var allerede en god middelvej. Jeg vil også gerne takke fru Hieronymi, hvis forhandlingsevner som ordfører har gjort det muligt at få indføjet størstedelen af ændringsforslagene fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender i den betænkning, der blev forelagt på plenarforsamlingen.
Jeg har to forbehold. For det første vil jeg gerne gøre mig til talsmand for flere delegationer, der beklager, at der i dag sås tvivl om de kompromiser, som Kultur- og Uddannelsesudvalget har vedtaget, og som fastlægger en retfærdig balance mellem tv-radiospredningsforetagendernes finansieringsbehov på den ene side og respekten for seerne på den anden side. Det er en meget dårlig idé, som er til skade for hele den audiovisuelle sektor, for en industri, der ikke respekterer sine forbrugere, er dømt til at gå ned på sigt. Hvad angår reglerne om indsættelse af reklameindslag, er det efter min mening vigtigt at respektere de kulturelle værkers fuldstændighed, og indtil der foreligger nærmere oplysninger herom, vil jeg selv holde mig til perioderne på 45 minutter, som ikke må afbrydes.
Hvad angår produktplacering, har Kultur- og Uddannelsesudvalget udstukket meget strenge retningslinjer, og jeg støtter derfor dets ændringsforslag.
Endelig beklager jeg, at denne betænkning og de politiske omstændigheder, den forelægges under, ikke gør det muligt at overveje balancen mellem offentlige og private udbydere af audiovisuelle tjenester på mellemlang sigt. Dette spørgsmål skal vi sammen tage fat på på mellemlang sigt, hvis vi vil sikre denne betænknings overlevelse.
Lissy Gröner 
Fru formand! Også Udvalget om Kvinders Rettigheder takker for det gode samarbejde og imødekommenheden fra Kommissionens ordfører. Vi ønsker naturligvis at sikre europæisk kvalitetsfjernsyn, dvs. mediernes mangfoldighed og uafhængighed.
Revisionen af direktivet må imidlertid ikke åbne for nye gråzoner. Det frygter vi vil ske i forbindelse med den omstridte produktplacering. Det blev tidligere omtalt som skjult reklame. Nu udstedes der ganske vist et principielt forbud mod produktplacering, men talrige undtagelser giver medlemsstaterne mulighed for at opbløde den skarpe skelnen mellem redaktionel uafhængighed og kommerciel reklamepåvirkning.
I Udvalget om Kvinders Rettigheder har vi klart afvist produktplacering, og vi ønsker også en øget beskyttelse af unge. Vi vil bandlyse pornografi, grundløs vold og billeder, som krænker menneskets værdighed, fra de audiovisuelle programmer. Vi vil også begrænse reklamen. Det er ikke alt, der må reklameres for. Vi må sørge for, at reklametiden ikke bliver udvidet. Jeg går ind for at bevare 45-minuttersreglen, og jeg går desuden ind for, at alkohol ikke må indgå i dagsprogrammet, for at beskytte børn og unge bedre.
Erna Hennicot-Schoepges
for PPE-DE-Gruppen. - (FR) Fru formand, fru Reding! Jeg vil gerne personligt og på vegne af Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater takke fru Hieronymi, som det både på det menneskelige og det tekniske plan er lykkedes at få os sikkert i havn på trods af en yderst omstridt debat.
At fastsætte nøjagtige regler i et af naturen meget mobilt teknologisk miljø er ikke nogen nem sag. Man kan i øvrigt spørge sig selv, hvor langt man kan regulere inden for dette område. Der skulle findes retfærdige og rimelige rammer med faste, bindende principper inden for de følsomme områder, f.eks. beskyttelsen af mindreårige, uden at straffe sektorens aktører. Et fast, grundlæggende princip er oprindelseslandsprincippet, som er blevet fastholdt. Det aktuelle kompromis giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for at afgøre uoverensstemmelser som følge af misbrug eller svig fra en medietjenesteudbyder i en anden medlemsstats side ifølge tekstens bestemmelser.
Hvad angår reklamespørgsmålet, er Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater enig med ordføreren, idet gruppen dog tilføjer, at reklamer skal sendes med samme lydstyrke som det program, der kommer før reklamerne, som det anbefales i et ændringsforslag fra Kultur- og Uddannelsesudvalget.
Jeg vil blot gerne bemærke, at man i de ideologiske forhandlinger om reklamespørgsmålet ikke må glemme, at det er en jobskabende sektor, en levende sektor, en kreativ sektor, som også har et kulturelt aspekt. Polemikken om produktplacering får mig til at komme med følgende bemærkning: Den valgte løsning - at udstede et generelt forbud mod produktplacering og lade det være op til de enkelte medlemsstater at give tilladelse dertil - er et klart budskab, som gør det til medlemsstaternes ansvar at sikre finansiering af fjernsyn af høj kvalitet.
Endelig står seerne en smule alene, da de ikke er omfattet af dette direktiv. Vi skal virkelig sørge for, at også den audiovisuelle sektor bliver uden grænser.
Henri Weber
for PSE-Gruppen. - (FR) Fru formand! Jeg vil også gerne takke fru Hieronymi for kvaliteten - og kvantiteten - af hendes arbejde. Det direktiv, vi har fået forelagt, gør det muligt at bevare den europæiske audiovisuelle model under de nye teknologiske og økonomiske forhold.
Reklameindslagene er fortsat begrænset til 12 minutter pr. time. Kultur- og Uddannelsesudvalget har stemt for, at der fortsat skal være 45 minutter mellem to reklameindslag, ikke 35 og da slet ikke 30 minutter, som Kommissionen ønsker. Jeg håber, at dette ændringsforslag, som socialdemokraterne støtter, bliver vedtaget på plenarforsamlingen. Det burde tv-spredningsvirksomhedernes reklameindtægter ikke komme til at lide under, for inden for rammerne af den globalisering og mangedobling af transnationale virksomheder, som vi er vidne til, stiger reklameefterspørgslen, og det vil den blive ved med.
Produktplacering er ikke tilladt, det noterer vi som det første. Det er ganske vist muligt at gøre undtagelser for biograffilm, tv-film og sportsprogrammer, men i disse tilfælde er produktplaceringen underlagt strenge bestemmelser med henblik på at undgå det misbrug og den skadelige virkning, der kan konstateres i en lang række lande, navnlig i USA.
Reglerne omfatter i passende form de nye audiovisuelle tjenester. Her tænker jeg især på video-on-demand, som forventes at ville opleve en rivende udvikling. De mindreårige, forbrugerne og borgerne generelt er beskyttet mod enhver tilskyndelse til forskelsbehandling og had. Vi noterer med tilfredshed, at de nye tjenester endvidere skal hjælpe med til at fremme produktionen og de europæiske værker.
Med hensyn til visse audiovisuelle virksomheders omgåelse af medlemsstaternes lovgivning foreslår socialdemokraterne en række enklere, hurtigere og mere retfærdige bestemmelser, så de lande, der er ofre for uærlige selskaber eller tjenester, er i stand til at forsvare sig bedre. Denne kompromistekst, der er blevet vedtaget i Kultur- og Uddannelsesudvalget, bevarer det væsentligste. Den kan og skal forbedres yderligere, og det er målet med vores ændringsforslag.
Ignasi Guardans Cambó
Fru formand! Jeg vil begynde med at takke fru Hieronymis for hendes særdeles fremragende indsats og for den indsats, som udvalgets sekretariat har ydet i forbindelse med de mange ændringsforslag.
Jeg tror, at vi i fællesskab kan vedtage et direktiv, der på den ene side kan gennemføres i praksis, og som ikke er et brev fra julemanden, da vi jo befinder os i juletiden, men som er en lovgivning, der kan gennemføres, og som ikke er overflødig om seks måneder, og at det derfor er en lovgivning, som tager hensyn til den tekniske realitet, vi taler om, og som ikke er redigeret med udgangspunkt i den enkeltes filosofi, men på baggrund af realiteterne i dagens verden.
Samtidig synes jeg, at det er et direktiv, som kan undgå de to yderligheder, og det bliver tilfældet, hvis ændringsforslagene bliver vedtaget, hvilket vi er nogen, der håber. Den ene yderlighed ville være et tv som det amerikanske, der er kontrolleret og domineret af reklame. Den anden yderlighed består i, at der er nogle, der mener, at alt skal reguleres ved lov, og som kun ønsker at ændre samfundet ved hjælp af loven, til tider på baggrund af værdier, som vi måske endda deler, eller under påskud af at beskytte de svageste, børnene og andre, som vi alle ønsker at beskytte. De mener, at dette ene og alene skal ske ved hjælp af loven, og ved at pålægge byrder, der umuliggør et åbent kommercielt tv, eller ved at begrænse den legitime erhvervsfrihed, der findes i vores markedssystemer og i EU's indre marked.
Jeg synes, at vi har opnået balance mellem de to yderligheder, selv om om der er nogle tilbage. Der er f.eks. fortsat et ændringsforslag, der ønsker at forbyde pornografi på internettet, hvilket er et meget prisværdigt mål. Jeg ved f.eks. ikke, om det tilkommer Europa-Parlamentet at forbyde pornografi på internettet. Det har ikke noget at gøre med de værdier, som vi hver især forsvarer, men om virkeligheden inden for det område, vi lovgiver om.
Jeg vil slutte med at støtte og rose Kommissionens og de øvriges indsats for at opnå en tekst, der så tydeligt går ind for selvregulering og medregulering. Det er et instrument, der har givet et meget godt resultat, og som vil blive ved at med at gøre det ved gennemførelsen af dette direktiv.
Helga Trüpel
Fru formand, fru kommissær Reding, mine damer og herrer! Jeg mener også, at det er rigtigt at revidere fjernsynsdirektivet, for vores virkelighed har ændret sig. Revisionen af fjernsynsdirektivet er vores svar på digitaliseringen af medierne. Vi har i dag video on demand, internetfjernsyn, webstreaming og helt nye platforme. Derfor er det vigtigt, at alle audiovisuelle medietjenester er omfattet af dette direktiv. Derfor har vi også ændret direktivets navn.
Men vi regulerer ikke internettet som sådant. Indhold, som er produceret af private forbrugere, og private hjemmesider hører ikke under det reviderede direktiv. Presse- og ytringsfriheden på internettet er ikke truet af klassiske radiospredningsregler som f.eks. forudgående indholdskontrol. Vi Grønne giver os selv æren for tre successer, hvad ændringen af direktivet angår, nemlig at uafhængige producenter får flere chancer, og herunder bliver det også klart defineret, hvad vi forstår ved det, at der skal være bedre adgang for handicappede, og at der skal være en europadækkende ret til, for det er et spørgsmål om mangfoldighed og demokratisk adgang til information for vores borgere.
Der er imidlertid to store kritikpunkter. Vi Grønne ønsker ingen amerikanisering af det europæiske fjernsyn. Jeg er ikke principielt modstander af USA, men jeg vil støtte og bevare europæisk kvalitetsfjernsyn. Alle fortalere for Kommissionens forslag, også fru Hieronymi, tror, at det europæiske fjernsyn kun vil have en chance i fremtiden med amerikanisering med produktplacering og enkelte spots. De tror, vi bliver nødt til at bøje os for alle reklamemarkedets nødvendigheder. Jeg er helt uenig i denne holdning. Jeg vil fortsat have en adskillelse af indhold og reklame. Jeg vil ikke have nogen sammenblanding. Jeg vil ikke have single spots hvert andet minut, og jeg vil ikke have 6 minutters reklame på 36 minutter, som PPE og PSE ønsker for alle formater. Jeg vil kunne se et fjernsynsstykke uden forstyrrelser. De eksisterende reklamemuligheder er tilstrækkelige.
Jeg spørger hr. Schulz - selv om han ikke er til stede: Ønsker De i et afsnit af Tatort fra München, at kriminalfolkene kører BMW og drikker Löwenbräu, så man kan se det? Eller jeg spørger fru Prets og hr. Poettering: Vil De tillade produktplacering i et tv-spil for at fremme salget af folkevogne? Og jeg opfordrer forbundskansler Merkel og kulturminister Neumann til med det tyske formandskab, som begynder nu, at sende et tydeligt signal mod produktplacering og ikke lade det blive ved en halvhjertet modstand.
Deres betænkning, fru Hieronymi, er efter min opfattelse politisk forkert. På overfladen er der et forbud mod produktplacering, men medlemsstaterne får tilladelse til at indføre det. Dermed vil produktplacering for visse formater blive virkelighed i alle europæiske lande.
Jeg spørger Dem, mine damer og herrer: Er det virkelig det, De ønsker? Jeg mener, der er tale om selvbedrag. På den ene side skal produktplacering være tilladt, men på den anden side skal folk ikke købe produkterne - sådan er det formuleret i direktivet. Det er jo latterligt! Hvor dumme tror de, vi er? Der er efter min mening tale om et typisk dårligt kompromis. Jeg opfordrer Dem til at være modige! Stem imod produktplacering og single spots. Forsvar det europæiske kvalitetsfjernsyn. Stem for gratis produktionsstøtte! Det er ændringsforslagene fra De Grønne. Vi bør være stolte af vores kvalitetsfjernsyn og især adskille os fra USA på dette punkt. Jeg takker de øvrige medlemmer og Kommissionen for samarbejdet.
Umberto Guidoni
Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg tror, at revisionen af den gældende lovgivning - der må ses som en juridisk tilpasning til den nye teknologi - dækker over ønsket om en uhæmmet liberalisering af reklamemarkedet. dvs. ingen dagsgrænse for tv-salg, tv-reklamer, som ikke er med i programmet, minireklamer, der ikke er fastlagt nogen regler for, og indførelsen af produktplacering, som er en reklamepraksis, der er knyttet så tæt til programmernes indhold, at den hverken kan reguleres kvantitativt eller kvalitativt.
I direktivets tekst er der desuden ingen bindende henvisninger til principperne om pluralisme, uafhængighed og fri konkurrence, der ellers burde danne grundlaget for enhver tv-radiospredning i et moderne demokrati, hvilket Parlamentet selv har slået fast flere gange.
Der er ingen tvivl om, at fjernsynet er det vigtigste kulturmedie i vores tid, og det hænger tæt sammen med et lands demokratiske og kulturelle udvikling. Det er risikabelt udelukkende at lade dets indhold og måde at fungere på afhænge af en ren markedslogik, hvor man ikke beskytter seernes rettigheder til f.eks. en neutral information eller til beskyttelse af børnene. Hvordan kan man beskytte børnene med reklamer, der ændrer deres kostvaner? Det er en kendsgerning, at mange børn i dag kun spiser produkter, der er fulde af fedt og sukker.
I dette forslag fra Kommissionen, som er "uden grænser", er der ikke andet end reklame. Hvis ikke vi ændrer kurs, sådan som det foreslås i de ændringsforslag, som GUE/NGL-Gruppen har stillet, men som også er stillet af en tværgående gruppe parlamentsmedlemmer uden politiske forpligtelser, risikerer fremtidens fjernsyn udelukkende at blive slave af reklamerne.
Zdzisław Zbigniew Podkański
Fru formand! I en tid med hurtig teknologisk udvikling på globalt plan og de deraf følgende forandringer skal vi fremme ændringer, der skaber kulturel og økonomisk udvikling i hele Europa samt i de enkelte nationer. Derfor glæder jeg mig over fru Hieronymis betænkning, der bygger på oprindelseslandsprincippet.
Vedtagelsen af regler og betingelser på nationalt plan vil tillade nationale produkter inklusive uafhængige produkter at blive markedsført på en måde, der er mere givtig og attraktiv for forbrugeren takket være sondringen mellem lineære og ikkelineære tjenester. Jeg vil også udtrykke min påskønnelse af og støtte til ordførerens forslag vedrørende beskyttelse af mindreårige, forebyggelse af racehad og skjult reklame samt for sondringen i dokumentet mellem sponsorering og produktplacering.
Jeg er også glad for, at forslaget om at afkorte intervallerne mellem reklamepauser i film til 30 minutter er blevet afvist, da det forhindrer proportionsforvrængninger af filmen eller tab af dens kunstneriske værdi.
Fru Hieronymis betænkning er et godt dokument, der skaber et grundlag for yderligere samarbejde med henblik på at regulere lineære og ikkelineære tjenester.
Thomas Wise
Fru formand! Kommissionens og ordførerens hensigt var at få gennemført en let liberalisering af de gældende regler for reklame. Jeg mener imidlertid, at denne mulighed er ødelagt på grund af ekstreme tiltag. Jeg vil nævne nogle eksempler på de mest ødelæggende elementer.
Et forbud imod børneprogrammer vil resultere i færre udsendelser for børn og af lavere kvalitet samt færre arbejdspladser i medierne og legetøjsindustrien.
Forbudet vil også omfatte nyheder, dokumentarudsendelser, rådgivningsprogrammer, teater- og operaforestillinger, enhver form for sponsering og markedsføring af produkter. Konsekvensen vil være færre indtægter og en tvivlsom fremtid for de kommercielle medier.
Retten til kort rapportering - 90 sekunder af andres sendetid uden omkostninger - vil ødelægge kommerciel nyheds- og sportsrapportering. Som De kan se, har jeg kun 90 sekunder her.
Forbudet imod visse fødevarer vil blive håndteret bedre ved at samarbejde med fødevareindustrien om at forbedre produkterne og sikre arbejdspladserne frem for at bebrejde reklameindustrien noget, den ikke kan kontrollere.
Et forbud imod alkoholreklamer vil ikke forhindre, at der bliver drukket alkohol. Et forbud forhindrede ikke salg og indtagelse af alkohol i USA.
I henhold til direktivet skal princippet om oprindelseslandet anvendes til at afdække forskellene mellem medlemsstaterne, og dog undermineres netop dette princip i direktivet. Det vil ikke fungere. Jeg har tid til at komme med et eksempel. Mange svenske medieselskaber har haft base i Det Forenede Kongerige for at nyde godt af vores beskæftigelseslovgivning. Medieselskaberne er underlagt britisk lovgivning, men de sender i Sverige. Sverige har strengere love til beskyttelse af børn end Det Forenede Kongerige, og det er naturligvis utilfredsstillende. IND/DEM-Gruppen og UKIP støtter Sveriges ret til at bestemme, hvad der sker på svensk territorium, og ligeledes Storbritanniens ret til at bestemme på britisk territorium. Med direktivet løses ingen af disse problemer, opmærksomheden henledes blot på et stadigt eksisterende problem. Jeg har opfordret alle til at forkaste Kommissionens forslag. De moderate medlemmer vil støtte denne opfordring.
Roger Helmer
(EN) Fru formand! Præsident Reagan sagde engang, at hvis noget bevægede sig, skulle det beskattes, hvis det blev ved med at bevæge sig, skulle det reguleres, og hvis det holdt op med at bevæge sig, skulle det subsidieres. Jeg ønsker at gøre Parlamentet opmærksom på, at EU følger en antierhvervsstrategi, hvad angår tv-industrien, især med hensyn til regulering af industrien.
Vi har en af de mest konkurrencedygtige medieindustrier. Industrien kæmper for at få flere seere, tv-selskaberne kæmper for at holde på seerne, og undtagen i særlige tilfælde, f.eks. i forbindelse med børn, er der ganske enkelt ikke behov for regulering. Operatørerne arbejder allerede så hårdt, de kan, for at sikre, at de udsendelser, som de sender, er interessante og spændende.
Forslaget vil endvidere have negative konsekvenser for innovation. Med denne manøvre kan vi ikke undgå at blive fastholdt i teknologien af i dag. Ingen af os ved, hvad der vil ske næste år eller året efter. Vi skaber derfor hindringer for gennemførelsen af innovative tiltag, og forslaget bør forkastes.
József Szájer
(HU) Fru formand! Jeg vil også lykønske fru Hieronymi med hendes udmærkede arbejde.
De nye medlemsstater har særlige problemer med mediemarkedet, og jeg er overbevist om, at dette brugbare kompromis kan føre til oprettelsen af et mediemarked med en mere ensartet struktur i de nye medlemsstater samt til større konkurrence også i disse lande. Mediesystemet og markedet i en række af de nye medlemsstater udviklede sig ikke som følge af organisk vækst, men stammer oprindeligt fra de medier og den infrastruktur, der var under partikontrol under årene med diktatur. Der er udbrudt mediekrige direkte i disse lande inklusive mit eget hjemland, Ungarn, på grund af de etablerede monopoler, og der er ikke etableret den særlige infrastruktur og de særlige lovgivningsmæssige forhold, der favoriserer en flerhed af synspunkter. Det er netop grunden til, at jeg finder denne sag vigtig, og jeg håber oprigtigt, at dette vil forbedre situationen.
Som valgt repræsentant føler jeg det også vigtigt, at vores grundlæggende værdier, hvorved jeg mener vores holdninger til beskyttelse af mindreårige, menneskelige friheder, kulturel og sproglig mangfoldighed og mindretal, får en høj profil i disse bestemmelser. De er trods alt ikke kun vores fælles værdier, men de forekommer også i ethvert fælleseuropæisk basisdokument. Hvis vi skal opnå dette, må vi ikke skabe unødvendige hindringer, der blokerer for udviklingen af mediemarkedet i Europa. Derfor er jeg overbevist om, at det opnåede kompromis med sikkerhed vil garantere, at Europa kan konkurrere med resten af verden. Tak for Deres indsats. Jeg ønsker al mulig held og lykke med gennemførelsen af dette forslag.
Catherine Trautmann
(FR) Fru formand, fru Reding, fru Hieronymi! Vedtagelsen af dette ændrede direktiv om fjernsyn uden grænser vil give de forskellige aktører klare rammer, som lever op til den digitale revolution og videnøkonomiens krav.
Jeg understreger det positive punkt vedrørende anvendelsesområdet med indregningen af de ikkelineære tjenester og den entydige udelukkelse af personlige websteder. Der skulle findes et balancepunkt mellem ytringsfriheden, friheden til at udveksle oplysninger, offentlighedens frie adgang til nye tjenester som f.eks. video-on-demand og til værdifuldt kulturelt og økonomisk indhold. Der er blevet lagt vægt på kvaliteten, hvilket vil gøre det muligt for de europæiske produktioner at styrke deres position. Det samme gælder fremme af europæisk indhold.
Direktivet indeholder virkelige fremskridt med hensyn til beskyttelsen af mindreårige og sætter etiske grænser for anvendelsen af reklamer, men det skal styrkes med hensyn til sundheden og kampen mod fedme. Jeg håber, at Parlamentet vil støtte mit forslag om at forbyde reklamer for produkter, der ikke overholder standarderne for børnearbejde.
Karin Resetarits
(DE) Fru formand! Hjertelig tillykke til fru Hieronymi og fru Reding. Fjernsynet står over for en revolution. Der er delte meninger om, hvordan denne revolution vil ende, men én ting er sikker, nemlig at fjernsynet bliver mere demokratisk. Fremover vil det ikke være forbeholdt nogle få store stationer at lave fjernsyn og bestemme indholdet. Eksemplet YouTube viser allerede, i hvilken retning udviklingen går. Internettet som ny modtageplatform, forbrugeren som sin egen fjernsynsdirektør.
Fjernsyn er en levende industri, som vi må styrke i Europa, især så vi baner vejen for denne sektor som arbejdsplads for kreative mennesker. Samtlige nye idéer på det audiovisuelle område er i USA i den seneste tid udgået fra fjernsynet og ikke længere fra Hollywoods filmindustri, f.eks. serien "24 timer". Vi må ikke lade os styre af fordomme, ellers får vi en brat opvågnen. Vi har brug for en kreativ industri her i Europa. For mange begrænsninger - især på reklamen, som er den eneste indtægtskilde foruden afgifter - skader især de kreative og fører i sidste ende til mere trash eller billige importerede udsendelser og færre europæiske produktioner.
Miguel Portas
(PT) Fru formand! Tv lever af tre modsatrettede interesser, producenternes, operatørernes og seernes. Kultur- og Uddannelsesudvalget har vedtaget en stort set afbalanceret beslutning. Der er ikke et tv, som jeg ønsker det, men det er et tv med regler. Desværre fremkommer der nu efter pres fra Kommissionen og nogle operatører forslag i plenarforsamlingen, der bringer denne balance i fare til skade for seerne.
Hvad angår produktplacering, er den nuværende formulering rimelig. Det er generelt forbudt, idet der dog er undtagelser, som medlemsstaterne kan tillade, men pres i sidste minut får nu Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater samt Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa til at stille ændringsforslag på tværs af det, som de tidligere har accepteret, hvilket vi ikke kan godtage. Kultur- og Uddannelsesudvalget har også vedtaget, at programmer med produktplacering skal markeres af hensyn til forbrugernes beskyttelse, men et signal hvert 20. minut hverken informerer eller beskytter. Der er vel ingen, der forestiller sig, at advarslen om f.eks. voldsfilm først kommer i starten eller før pausen. Hvad angår reklameafbrydelser, har vi sondret mellem 45 og 30 minutter afhængigt af programtype. Det er en god løsning, der ikke bør ændres, ligesom moralsk forbyderi bør undgås, som hr. Guardans Cambó så rigtigt har påpeget.
Johannes Blokland
(NL) Fru formand! Levende billeder udøver stor tiltrækningskraft på mennesker, og det er en af forklaringerne på, at der bruges stadig mere tid på at se audiovisuelle produkter. At en sådan brug af medierne også har indvirkning på menneskers adfærdsmønstre, er almindeligt kendt. De tilbudte produkters indhold kan være nyttigt, men kan også være så nedslående, at mange borgere undgår sådanne produkter af etiske grunde. Det er myndighedernes opgave at beskytte de svage i samfundet. Det kan ske ved at give sikkerhed i fysisk, men også i mental henseende. Hvad det angår, er jeg glad for to aspekter af denne betænkning.
Det gælder for det første en strengere bestemmelse vedrørende jurisdiktion. Det er efter min opfattelse berettiget, at medlemsstater har større indflydelse på tilbuddet af audiovisuelle medietjenester, som udsendes på deres område. Hver medlemsstat har sin egen identitet. Den skal tilbudte audiovisuelle medietjenester passe til. Det er ikke tilstrækkeligt, at regler i udbyderens hjemland overholdes.
For det andet drejer det sig om mindreårige og sårbare personers stilling. Disse grupper er det forholdsvis nemt at friste til en adfærd, der er skadelig for dem selv og sommetider også for deres omgivelser. Det er lovgiverens opgave at minimere risikoen for skade.
Syed Kamall
(EN) Fru formand! Først og fremmest ønsker jeg at takke fru Hieronymi, fru Rühle og Greg Paulger fra Kommissionen for deres fremragende arbejde. Jeg har formentlig skabt problemer for Greg, men mange tak for indsatsen.
Der er et par punkter, som jeg har haft store betænkeligheder ved lige fra starten. Et af disse punkter er udvidelsen af anvendelsesområdet. Jeg ønsker ikke en udvidelse af anvendelsesområdet, idet det efter min opfattelse vil være vanskeligt at regulere tjenester, der endnu ikke eksisterer, men jeg bifalder i høj grad det kompromis, som vi har indgået. Jeg bifalder endvidere den store indsats, som ordføreren har ydet, og ikke mindst anerkendelsen af den rolle, som selvregulering spiller. Vi skal anerkende, at der finder markedsføring af produkter sted. F.eks. har tyske bilproducenter markedsført deres biler i amerikanske tv-programmer, der vises i Tyskland, og det har givet store indtægter, ikke blot for de europæiske producenter, men også for de europæiske bureauer. Vi skal erkende, at der er en verden uden for EU.
Når det drejer sig om reklameindslag i en verden med fjernsyn med tusindvis af kanaler og hundredvis af anordninger, skal vi lade markedet styre det. Hvis der sendes for mange reklamer, slukker seerne for fjernsynet.
Endelig skal vi sikre, at vi har et stærkt princip om oprindelsesland. Vi må ikke lade modstandere af det indre marked vinde.
Christa Prets
(DE) Fru formand, fru kommissær! For et år siden fremlagde De dokumentet, fru kommissær. Jeg synes, der er sket meget siden da. Betænkningen er rigtig godt gennemarbejdet, og der ligger mange acceptable kompromiser på bordet. Som diskussionen har vist er der især et centralt punkt, reklamen, som mange har problemer med, og derfor må vi også diskutere det. Men hvordan skal vi dosere reklamen, så vi på den ene side beskytter forbrugerne, men på den anden side også giver de skabende kræfter mulighed for at sende gode produkter af høj kvalitet på markedet, uden at afgifterne skal forhøjes yderligere? Her kommer man ikke uden om reklamen. Vi har beskæftiget os med produktplacering meget længe og generelt forbudt det, med nogle få undtagelser. Man skal være opmærksom på, hvordan landene håndterer det, og hvordan det bliver anvendt. Det må under ingen omstændigheder føre til, at reklameproduktet bestemmer indholdet. Grænserne skal være klare, og jeg tror, at der længe har været kørt BMW, når krimiserier fra Bayern kører over skærmen, og det er der hidtil ingen, der har gøet ad.
Jeg vil også ganske kort nævne oprindelseslandsprincippet, for det er også meget vigtigt og må ikke føre til, at medieudbydere bevidst flytter deres produktion til andre lande for dermed at modvirke ringere oplæg. Det må vi også gøre noget for at modvirke.
Sharon Bowles
(EN) Fru formand! Vi ved, at indtægterne fra reklamer gennem de traditionelle medier er faldet, så regnestykket er enkelt. Hvis vi ikke skaber mulighed for at øge indtægterne for de traditionelle medier, mister vi alt håb om kvalitetsprodukter, dokumentarprogrammer og kulturel mangfoldighed.
Jeg tror på, at afbryderknappen har stor betydning for markedet. De personer, der reklamerer for produkterne, ønsker ikke at betale for usete reklamer, og seerne vil ikke se uacceptabelt tv. Men uacceptabelt tv henviser lige så meget til standarden for programmer som overdreven reklamering, og så er vi tilbage ved mit oprindelige regnestykke. At tillade reklameindslag i programmer, der skal køre i 30 minutter, er både praktisk og vigtigt ligesom fornuftig markedsføring af produkter.
Hvad angår korte nyhedsreportager har vi været meget optaget af sportsbegivenheder. Vi skal være omhyggelige med formuleringen og tillade en rimelig mængde sportsreportager i de almindelige nyhedsprogrammer, samtidig med at vi skal notere os, at den offentlige interesse ikke er så stor, at den underminerer værdien af ophavsret eller andre købte eksklusive rettigheder.
Giusto Catania
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Formålet med dette direktiv er en fuldstændig liberalisering af reklamemarkedet, og det fører til en ensartet fjernsynsmodel, nemlig et fjernsyn, der udelukkende er baseret på underholdning. Det bliver umuligt at lave kvalitetsfjernsyn, pædagogisk fjernsyn og kulturelt fjernsyn. Den europæiske kulturproduktion vil lide betydelig skade, og direktivet vil gå hårdt ud over dagbladene, der ikke længere får lige så stor del i reklameindtægterne.
Fjernsynet medfører ofte overflødige behov, og dermed bliver reklamerne et samlebånd, der skaber kunstige behov. Derfor er det nødvendigt at beskytte de svageste grupper og særlig børnene.
Den uheldige produktplacering ændrer nemlig selve reklamernes karakter, eftersom de ikke blot bliver en kommerciel del, men en del af selve fjernsynsudsendelsen.
En stor liberal filosof som Karl Popper kaldte fjernsynet for en "dårlig lærer". Med dette direktiv bliver den "dårlige lærers" indflydelse i dag "uden grænser".
Manolis Mavrommatis
(EL) Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Et olympisk maraton er ved at nærme sig sin afslutning. Det reviderede direktiv om tv uden grænser er til afstemning på Europa-Parlamentets mødeperiode i håbet om en godkendelse, der vil sætte skik på det mest udbredte massemedium, nemlig fjernsynet.
Det var ikke nogen let opgave for Kommissionen og i særdeleshed ordføreren fru Hieronymi, som jeg må lykønske med hendes indsats sammen med mine kolleger, der bidrog til, at direktivet nåede frem til dette afsluttende stadium. Vi kender resultatet på dette tidspunkt i morgen. Det eneste, der er sikkert, er, at dette kapløb ikke har nogen tabere, fordi vi alle har gjort vores yderste for, at borgerne kan nyde godt af det.
I et Europa uden grænser vil dette direktiv harmonisere det grundlæggende retsgrundlag vedrørende massemedier, og det vil fastsætte minimumsstandarder for at yde bedre beskyttelse af seeren, der er under konstant "beskydning". Fjernsynet er et medium, der har magten til at uddanne, projicere, informere, underholde, udbrede civilisation, lære og indlede en dialog med borgerne. Det er dets rolle, eller det er i det mindste det fjernsyn, vi ønsker. Et pluralistisk fjernsyn. Tilgængeligt for alle. Et fjernsyn uden grænser.
Det direktiv, vi skal stemme om, skal være omfattende, og så skal det straks gennemføres. Det er vores vigtigste overvejelse og det, som vi stræber efter. Rådet skal overbevises om, at det er dets pligt over for samfundet og de kommende generationer at overholde reglerne vedrørende respekt for og harmonisering af direktivet til national lovgivning, hvilket er hvad enhver civiliseret nation fortjener, og hvad de 450 millioner borgere, der nu ser på os, forlanger.
Åsa Westlund
(SV) Fru formand! Alkoholens skadelige virkninger koster EU 125 milliarder euro om året. Dette svarer til 1,3 % af EU's BNP. Alkohol er altså ikke hvilken som helst vare, og derfor skal tv-reklamer for alkohol begrænses. Børn, som ser fjernsyn i løbet af dagen, skal ikke udsættes for reklamer for alkoholholdige drikkevarer. Derfor håber jeg, at Parlamentet støtter ændringsforslag 169 i morgen.
Det direktiv, som vi forhandler om her, er et minimumsdirektiv. Det er altså tanken, at landene skal kunne have mere restriktive reklameregler, men dette er ikke muligt i praksis. I Sverige har vi f.eks. forbudt reklamer, som henvender sig til børn, men TV3 og Kanal 5 kan alligevel omgå disse regler ved at sende fra Storbritannien. Det er absurd, for programmer, som henvender sig til et svensk publikum, skal følge svenske regler på samme måde, som programmer, der henvender sig til et britisk publikum, skal følge britiske regler. Derfor håber jeg, at Parlamentet stemmer ja til de ændringsforslag, som giver modtagerlandet mulighed for at påvirke reklameindholdet i programmerne, bl.a. ændringsforslag 246 og 153, i morgen.
Patrizia Toia
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Direktivet får stor indflydelse på to områder, nemlig dels på det industrielle og teknologiske område, eftersom der er tale om en avanceret sektor i den europæiske industri, og dels på den offentlige mening og udviklingen af idéer, eller med andre ord det europæiske samfunds kulturniveau.
Efter vores mening er det således vigtigt at finde en balancegang mellem de to aspekter, dvs. det teknologiske aspekt og det aspekt, der vedrører produktets indhold og særpræg. Derfor har vi bedt om, at man lægger stor vægt på spørgsmålet om indvirkningen på børnene, så medierne ikke bliver et manipulationsinstrument i stedet for et vækstinstrument.
Hr. kommissær, vi er tilhængere af, at en stor del af investeringerne kommer fra reklamer og andre former for finansiering, men vi ønsker nogle klare regler, så reklamerne ikke kvæler eller udsletter det kreative produkt, den kunstneriske frihed og betydningen af Europas kulturelle produkt, der bør fremmes.
Derfor siger jeg nej til reklamer i en lind strøm. Det er i orden med 45 minutters pause, men det er ikke i orden, at reklamerne bliver vigtigere end produktet og dets kvalitet.
Endelig kommer vi, når vi taler om audiovisuelle medier, uundgåeligt ind på spørgsmålet om kvalitet, og også her vil jeg gerne appellere til Deres fornuft, hr. kommissær. Det er ikke kun et spørgsmål om business, men også et spørgsmål om pluralisme, eftersom et sådant direktiv er nødt til at omfatte og tage højde for pluralisme. Dette spørgsmål hænger således ikke kun sammen med kultur, men også med demokrati i Europa.
Marie-Hélène Descamps
(FR) Fru formand! Fjernsynet er den vigtigste informations- og underholdningskilde i Europa. Det ses hver dag af alle mennesker i alle aldre. I over 15 år har direktivet "Fjernsyn uden grænser" været referencen med hensyn til lovgivning om fjernsyn i Europa. Direktivet har sikret et fælles beskyttelsesniveau for vigtige målsætninger af generel politisk art og har lettet distributionen af fjernsynstjenester på tværs af grænserne, navnlig takket være oprindelseslandsprincippet. Det har endvidere fremmet ytringsfriheden og den frie adgang til oplysninger samt på væsentlig vis medvirket til at udtrykke de kulturelle identiteter.
Med den digitale æra, konvergensen og de nye audiovisuelle medietjenesters fremkomst har det imidlertid vist sig at være nødvendigt igen at revidere denne lovgivningsramme.
Den tekst, vi har fået forelagt i dag, er et vigtigt skridt fremad, ikke blot for de audiovisuelle medietjenester, men også for de europæiske borgere. Den er resultatet af det arbejde, ordføreren har udført gennem flere måneder med hensyn til samarbejde og udveksling, og jeg vil gerne takke hende for kvaliteten af hendes betænkning og for den store indsats, hun har gjort for at færdiggøre arbejdet med disse yderst følsomme emner.
Revisionen af direktivet "Fjernsyn uden grænser" tager højde for de audiovisuelle tjenesters tvedelte karakter - økonomisk og kulturel - og gør det muligt at drage konsekvenser af den aktuelle teknologiske udvikling og tilpasse EU's juridiske rammer til den fremtidige udvikling. I denne forbindelse er selve princippet med at udvide direktivet til de nye audiovisuelle medietjenester afgørende. Da de ikkelineære tjenester i stadig stigende grad tager konkurrencen op med de traditionelle tjenester, yder de et grundlæggende bidrag til fremme af den kulturelle diversitet, som er i overensstemmelse med målsætningerne i UNESCO's konvention.
Derudover er adgangen til at sende korte uddrag et stort fremskridt for de lineære tjenester. Denne ret skal imidlertid udøves på rimelige vilkår og under behørig hensyntagen til enerettighederne.
Endelig har vi med hensyn til reklamer for første gang mulighed for at få klare regler om produktplacering. Med de garantier, vi har fået forelagt, åbner produktplacering nye muligheder for den europæiske audiovisuelle produktion og frembringelse, og samtidig sikres forbrugerbeskyttelsen og -oplysningen.
Anna Hedh
(SV) Hr. formand! Jeg anerkender, at vi har behov for en ny regulering af direktivet set i lyset af den udvikling, der er sket på det audiovisuelle område i løbet af de seneste 20 år, og det ikke mindst rent teknisk. Der findes imidlertid lidet formålstjenlige elementer både i Kommissionens forslag og i ændringsforslagene til direktivet. Direktivet risikerer i flere henseender at føre til en generel forringelse af forbrugerbeskyttelsen, og i særdeleshed hvad angår fjernsynets indvirkning på mindreårige. På samme måde, som der er sket tekniske fremskridt, er mængden og mangfoldigheden af reklamer øget i de seneste 20 år. Der findes reklamer overalt i dag, og disse henvender sig endog til mindreårige og børn.
Der skal ske en regulering, som skaber en balance med hensyn til den mængde reklamer, der må gives tilladelse til, og med hensyn til, hvilke forbrugergrupper disse må henvende sig til. Selv om dette er et minimumsdirektiv, er der mange af os socialdemokrater, som går ind for mere restriktive regler for al reklame i børneprogrammer og for reklamer, som henvender sig til børn. Vi forstår udmærket, hvorfor Kommissionen har forbudt reklamer i religiøse programmer, men sætter spørgsmålstegn ved det forhold, at de mennesker, som ser denne type programmer, anses for at være vigtigere at beskytte mod kommercielle påvirkninger end børn. Børn kan ikke skelne reklamer fra andre programmer, og de kan derfor ikke forstå de interesser, der ligger til grund for reklamerne. Jeg og mange andre er imod reklamer, som henvender sig til børn.
Ivo Belet
(NL) Hr. formand, mine damer og herrer! Det er godt, at der kommer et nyt direktiv. På den måde garanterer vi jo, at de traditionelle tv-kanaler på det åbne net stadig har en chance i den digitale tidsalder. Som De ved, har det ingen mening at pålægge det traditionelle tv på det åbne net strenge forpligtelser, når disse regler ikke ville gælde for de stærkt ekspanderende selvvalgstjenester. Derfor giver jeg ordføreren, fru Hieronymi, og kommissæren, fru Reding en oprigtig kompliment.
Jeg har alligevel to bemærkninger. At skjult reklame kan lade sig gøre, er naturligvis godt. Det er godt for tv-sektoren, da denne således kan begynde at anvende et nyt instrument til at tiltrække annoncører og til at kompensere for de stadig mindre indkomster fra reklamespots. Selvfølgelig skal der skabes ordentlige rammer for dette med dels beskyttelse af redaktionens autonomi, dels en meddelelse før og efter programmet. På den måde ved seerne, hvad de har at rette sig efter.
Til ordføreren og kommissæren vil jeg for det andet sige, at vi i Flandern gerne ville have haft, at Europa havde vedtaget et generelt forbud mod reklame i børneprogrammer. I Flandern er der opbakning til det, for øvrigt også i Sverige, men åbenbart mindre i resten af Europa, hvilket er beklageligt. Vi har ganske vist lov at pålægge strengere regler end det europæiske minimum, som vi vedtager i morgen, men disse regler risikerer, som De ved, at blive undergravet af kanaler, som udsender fra andre medlemsstater til offentligheden i Flandern.
Hvad der nu foreligger, er desværre utilstrækkeligt til at undgå dette. Jeg håber derfor, at vi ikke afsvækker Rådets kompromis yderligere i morgen. Jeg håber endelig, at der hos naboerne kommer en adfærdskodeks for reklame for f.eks. fastfood. Det vil være udmærket, men vi ville meget hellere simpelthen forhindre reklame for usunde fødevarer i tv, især når det gælder børneprogrammer. Medlemsstaterne kan for øvrigt stadig selv beslutte dette. Det ville være det bedste instrument i bekæmpelsen af fedme, som vi jo alle sammen støtter.
Giovanni Berlinguer
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Kommissionen understregede navnlig fjernsynets økonomiske og erhvervsmæssige interesser, og de er selvfølgelig vigtige, men fjernsynet er først og fremmest det største informationsmedie og den største kulturformidler, der er tilgængelig for alle, og det er også et magtinstrument.
I øjeblikket er der en tendens til at give reklamerne mere plads i fjernsynet, hvilket ville begrænse den trykte presses rolle og finansieringsfrihed. Den artikel, der gør produktplacering tilladt, er det rene hykleri, eftersom man først nægter dette princip og derefter gør det tilladt på hundrede forskellige måder. Det ville ikke blot føre til medtagelsen af reklamer i programmerne, men også ødelægge kreativiteten hos forfatterne til alle fiktionsprogrammer og anden underholdning.
Jeg kan således godt forstå fru Hieronymis vanskelige kompromis - hun har gjort et glimrende stykke arbejde - men sammen med mange andre har jeg alligevel stillet flere ændringsforslag, bl.a. et ændringsforslag, der tager sigte på at afskaffe produktplacering.
Luis Herrero-Tejedor
(ES) Hr. formand! Mine damer og herrer, vi ved alle, at demokrati er en styreform kendetegnet af den offentlige mening, og jo friere medierne er, jo større er kvaliteten af dette demokrati.
Direktivet regulerer medierne inden for den audiovisuelle sektor, og det spørgsmål, vi efter min mening bør stille os, lyder: Bliver de mere eller mindre frie end før?
Når vi skal besvare dette spørgsmål, skal vi være opmærksomme på følgende forhold, nemlig at jo mere det offentlige blander sig, jo mindre bliver mediernes frihed og vice versa, dvs. jo mindre det offentlige blander sig, jo større mediefrihed.
Efter min mening, mine damer og herrer, er direktivet desværre for interventionistisk. Det er det med hensyn til reklame, det er det med hensyn til kvoter for audiovisuelle produktioner, det er det, fordi det unødigt og uden grund udvider anvendelsesområdet til de ikkelineære tjenester, men især fordi det giver de nationale regulerende myndigheder mulighed for at forvalte den grundlæggende ret til ytringsfrihed.
Enhver demokrat ved, at det udelukkende er domstolene, der skal stå vagt om de grundlæggede rettigheder. Men direktivet, og det er ikke ordførerens skyld, for hun har kæmpet bravt - og tak for det, fru Hieronymi - giver de nationale regulerende myndigheder ret til at beslutte, hvad der er sandt, og hvad der ikke er det, hvilke udsendelser der må være, og hvilke udsendelser der ikke må være, eller, som det er sket i Catalonien, en af de europæiske regioner med mindst demokratisk kvalitet i hele EU, hvilke selskaber der kan sende, og hvilke der ikke kan sende.
På denne måde åbner vi dørene for forcensur. Jeg beder Dem, fru Reding, om at tage dette alvorligt og se, om vi kan undgå det, bl.a. fordi vi skal lytte opmærksomt til det, som organisationer som Journalister uden Grænser, Verdenssammenslutningen af Aviser eller Verdenskomitéen for Pressefrihed siger om dette punkt. De vil gøre os forlegne.
Jeg håber i det mindste, at forlegenheden får os til at rette vores fejl i tide.
Viviane Reding
medlem af Kommissionen. - (FR) Hr. formand! Da jeg ved, at tiden er knap, skal jeg ikke begynde at læse hele den meget lange liste ændringsforslag op, som Kommissionen er parat til at acceptere, og de ændringsforslag, som den bliver nødt til at forkaste. Jeg kan desværre heller ikke fremføre vores argumenter. Jeg skal fremsende denne liste til Dem samt til de politiske grupper.
Jeg vil dog gerne have lov til at sige, at det eksisterende "Fjernsyn uden grænser"direktiv, der trådte i kraft for mange år siden, har bevist sit værd, idet det har udviklet fjernsynssektoren i Europa og givet det europæiske indhold en reel chance. Vi står i dag over for en grundlæggende teknologisk ændring. Vi skal derfor tilpasse direktivet til den moderne verden med nye definitioner, der er tilstrækkeligt fleksible til at klare fremtidige nyskabelser og den teknologiske udvikling.
Langt størstedelen af Parlamentet går i den retning. I retning af fjernsyn af høj kvalitet, hvor lovreguleret anvendelse af reklamer bruges til at finansiere europæiske programmer, og hvor medietjenesterne kan drage fordel af oprindelseslandsprincippet og dermed det indre marked. Begge skal overholde de grundlæggende værdier, som beskyttelsen af mindreårige og forbuddet mod tilskyndelse til racehad er, og samtidig støtte produktionen af europæiske værker. Med disse få ord kan man opsummere det, Parlamentet skal stemme om. Det er ganske vist et ufuldstændigt resumé, men så har vi i det mindste forsøgt.
Forehavendets kompleksitet illustreres godt af det store antal stillede ændringsforslag. Jeg vil gerne have lov til at sige, at blandt ændringsforslagene i Kultur- og Uddannelsesudvalgets betænkning - og jeg vil gerne endnu en gang sende en stor tak til fru Hieronymi for det forbilledlige arbejde, hun har udført - kan Kommissionen acceptere 44, og den kan delvist acceptere 59. Det er med andre ord to tredjedele af ændringsforslagene i Hieronymi-betænkningen. Det er et bevis på kvaliteten af det positive arbejde, Parlamentet har gjort, og det vil jeg gerne takke det for.
Hvad angår de ændringsforslag, der er blevet stillet på plenarmødet, kan Kommissionen acceptere otte helt og 24 delvist. Hr. formand! Da tiden er knap, vil De få tilsendt listen. Lad mig til slut takke Parlamentets medlemmer, ordføreren og skyggeordførerne, som virkelig har udført et minutiøst og meget kompliceret stykke arbejde, som er til gavn for vores europæiske fjernsyn og medier. Det europæiske indhold, som takket være Dem får en chance, står i stor gæld til Dem!
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag kl. 12.00.
Bilag - Kommissionens holdning
Betænkning af Hieronymi
Kommissionen kan acceptere ændringsforslag 6, 11, 12, 14, 16, 20, 25, 30, 32, 41, 42, 43, 48, 49, 56, 62, 67, 78, 79, 81, 84, 85, 86, 88, 89-92, 99, 115, 117, 120-125, 128-130, 132, 133, 138, 144, 154, 212, 213, 215, 221, 222, 224 og 226.
Ændringsforslag 1, 3, 4, 7, 8, 10, 13, 17, 18, 19, 23, 27, 28, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 40, 46, 50, 57, 58, 60, 63-65, 66, 68-71, 73, 77, 82, 83, 87, 94-98, 104, 107-110, 114, 126, 127, 131, 135, 137, 141, 147, 149, 150, 151, 157, 178, 183, 184, 186, 191, 193, 200, 203-205, 208, 214, 216, 218-220, 223, 225, 227-229, 235 og 236 kan principielt accepteres.
Kommissionen kan ikke acceptere ændringsforslag 2, 5, 9, 15, 21, 22, 24, 26, 29, 31, 37, 44, 45, 47, 51-55, 59, 61, 72, 74-76, 80, 93, 100-103, 105, 106, 111, 112, 113, 116, 118, 119, 134, 136, 139, 140, 142, 143, 145, 146, 148, 152, 153, 155, 156, 158-163, 166-177, 179-182, 185, 187-190, 192, 194-199, 201, 202, 206, 207, 209-211, 230-234 og 237-246.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Marianne Mikko
(ET) Hr. formand! De baltiske lande slap næsten ublodigt af med den sovjetiske besættelse. De fleste mistede livet i forsvaret af pressens frihed og objektivitet.
Den 20. august 1990 kæmpede 20 estiske patrioter mod soldater fra Moskvas specialstyrke OMON for at forsvare fjernsynstårnet i Tallinn. Den 13. januar 1991 døde 15 personer under forsvaret af fjernsynstårnet i Vilnius. Snesevis af andre litauere blev såret under gasangreb mod fjernsyns- og radiobygninger samt transmissionscentre.
Under debatten om direktivet om audiovisuelle medietjenester tænker indbyggerne i de baltiske lande mere på objektive medier end på reklamesalg.
Det er helt klart, at Kreml nu atter holder styr på medierne. Det er mindre kendt, at en del af EU er omdannet til et lydigt instrument for Moskva.
Vores liberale holdninger tillader kanalen Pervõi Baltiiski, der har hovedkvarter i Riga, at vende de russisktalende indbyggere i de tre baltiske lande mod landenes lovlige regeringer.
Kanalen finansieres ikke af russiske forretningsfolk men af russiske propagandister. Deres færdigheder har nået et nyt niveau, og kanalens ideologisk budskab skjules dygtigt bag underholdning. Det narrer imidlertid ikke medieeksperterne.
Alle medlemsstater skal kunne forsvare sig imod en sådan fjendtlig udenlandsk propaganda.
Mit ændringsforslag blev underskrevet af alle repræsentanter fra de baltiske lande uanset deres partipolitiske tilhørsforhold. Vi har allerede oplevet Kremls ideologiske manipulation, og vi ønsker ikke at blive udsat for den igen.
Jules Maaten
(NL) Det er vigtigt, at den frie bevægelighed for europæiske tv-programmer fremmes, og at produktionen af disse programmer ikke hindres af overdreven streng lovgivning om reklame. Den Liberale Gruppe arbejder for et realistisk syn på skjult reklame. Information er udmærket, men forbrugere ønsker ikke et advarselssignal under et tv-program. En advarsel før og efter et program er nok. Der er brug for reklameindkomster og skjult reklame for at kunne finansiere europæiske produktioner. Alternativet er endnu flere billige amerikanske produktioner, som er propfulde af skjult reklame.
Programmer, der er beregnet på børn, skal underkastes strengere normer. Problematikken omkring overvægt øges. I betragtning af den store indflydelse, som reklamer for usunde fødevarer har på børns menuvalg, bør sådanne reklamer beregnet på denne målgruppe begrænses. Jeg opfordrer derfor til, at der udvikles en effektiv adfærdskodeks vedrørende reklame, skjult reklame og anden markedsføring af usunde drikkevarer og fødevarer beregnet på børn.
Endelig opfordrer jeg stadig til et stærkt princip om oprindelsesland. Tv-producere må ikke pålægges ekstra love og regler, hvis de ønsker at tilbyde deres programmer andre steder i EU. Vi skal udvide afsætningsmarkedet for europæiske audiovisuelle produkter.
Alessandro Battilocchio
(IT) Resultatet af afstemningen om direktivet om fjernsyn uden grænser viser en stor modenhed her i Parlamentet. Også takket være det glimrende arbejde, som fru Hieronymi, alle de rådgivende ordførere, Rådet og Kommissionen har udført, giver direktivet os nemlig et fornuftigt instrument til at fremme Europas audiovisuelle industris konkurrenceevne, idet der gives tilstrækkelig plads til privat finansiering (det er ikke noget nyt, eftersom de audiovisuelle medier lever af reklame), alt imens man sikrer et korrekt beskyttelsesniveau for forbrugerne og ikke mindst for de mest sårbare grupper (såsom børn og handicappede). Jeg havde dog gerne set, at man havde udvist et større mod, f.eks. når det gælder indførelsen af produktplacering. Selv om jeg er enig med dem, der ønsker at sikre forfatternes kreativitet og uafhængighed samt produkternes kvalitet,vil jeg alligevel minde om, at i 2007 er denne praksis en realitet på verdensmarkedet, og hvis vi siger nej til denne realitet, risikerer vi at miste konkurenceevne, finansiering og markedsandele. Jeg håber, at størstedelen af medlemsstaterne vil udvise et større mod og en større åbenhed, end EU-institutionerne hidtil har gjort.
Nils Lundgren
(SV) Vi ser en målkonflikt i dette vanskelige spørgsmål inden for den moderne teknik, nemlig mellem frihed og interessen i at yde visse former for beskyttelse.
Det er vanskeligt at udøve censur i programmer, som sendes fra andre medlemsstater på den ene side, men på den anden side mener vi, at hver enkelt medlemsstat skal have selvbestemmelse i kulturelle og moralske spørgsmål, som vedrører alkohol- og tobaksreklamer, reklamer, som henvender sig til børn, regler for diskriminering og pornografi m.m. Den enkelte medlemsstat skal have mulighed for at udarbejde sine egne love inden for disse områder.
Den tekniske udvikling med hurtige bredbåndsforbindelser på internettet og via mobiltelefonen muliggør tv-lignende medietjenester, hvor de moralske regler er svære at overvåge. Men også på det område skal medlemsstaterne være i stand til at lovgive, hvis de ønsker dette, således at der sker en regulering af børnepornografi og ophavsrettigheder.
Sagen er uden tvivl yderst kompleks, men vi mener, at Sveriges holdning i Rådet burde have vundet bedre gehør ved rådsmødet i november. Vi mener dog, at Kulturudvalgets forslag er bedre end Rådets, og derfor støtter vi denne betænkning.
