Medborgarinitiativet (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Zita Gurmai och Alain Lamassoure, för utskottet för konstitutionella frågor, om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om medborgarinitiativet - C7-0089/2010 -.
Zita Gurmai
föredragande. - (EN) Fru talman! Det europeiska medborgarinitiativet är ett unikt tillfälle. Det är första gången som EU-medborgarna kan agera samfällt och låta oss veta om de anser att vi, EU:s beslutsfattare, inte gör vårt arbete ordentligt eller missar viktiga frågor.
Vi behöver verkligen detta. Vid en tidpunkt när endast 42 procent av dem som har rösträtt i valet till Europaparlamentet tar sig tid att verkligen gå och rösta, är alla nya EU-instrument - och särskilt ett instrument som medborgarinitiativet - oerhört viktiga. Vi inser emellertid att de höga förväntningar som omger medborgarinitiativet kan leda till besvikelser och frustration. Detta kan vi undvika genom en förordning som garanterar en säker och effektiv tillämpning av initiativet, och på så sätt kan vi bidra till att övervinna den berömda klyftan mellan oss och EU-medborgarna. Här vill jag även välkomna medborgarna.
Vi, dvs. Alain Lamassoure, Diana Wallis, Gerald Häfner och jag själv, var alla medvetna om det oerhört stora ansvar som vilade på våra axlar. Många frågor togs upp under diskussionerna och under arbetet blev vi tvungna att förlita oss på en stark kompromissvilja från samtliga håll. Vi hade turen att ha goda partner i detta som visade en rimlig flexibilitet och hade samma mål som parlamentets föredragande, det vill säga att nå en överenskommelse så snabbt som möjligt, samtidigt som vi upprätthåller kvaliteten i vårt arbete. På så sätt kunde vi se till att vi, ett år efter Lissabonfördragets ikraftträdande, har en förordning för fördragets mest medborgarbaserade bestämmelse.
Jag vill tacka kommissionsledamot Maroš Šefčovič och det belgiska ordförandeskapet, särskilt Olivier Chastel, och deras personal. Vi får inte heller glömma det spanska ordförandeskapet, som bidrog till att vi kunde göra framsteg i den här frågan i början av processen.
I dag lägger vi fram den kompromisstext som stöds av kommissionen och som även har godkänts av Coreper. Om vi beslutar oss för att stödja den och om rådet antar den - vilket vi hoppas - kan förordningen träda i kraft den 1 januari och bli tillämplig 12 månader senare, 2012.
Det gläder oss att säga att parlamentets viktigaste krav godtogs i diskussionerna. Tillåtlighetskontrollen av initiativen kommer att grundas på tydliga kriterier vid registreringstillfället, inte efter det att många underskrifter redan har samlats in. För att se till att initiativen är välunderbyggda och för att skapa en europeisk dimension kommer en medborgarkommitté som består av minst sju personer från sju medlemsstater att inrättas för att registrera ett initiativ.
Förutom att medborgarkommittén minskar risken för oseriösa initiativ erbjuder den även obestridliga fördelar för organisatörerna. Om initiativtagarna till ett medborgarinitiativ är oorganiserade i början av processen har de ett nätverk att tillgå och förfogar över många språkversioner av sitt initiativ. På så sätt får de betydligt mindre svårigheter med att samla in en miljon underskrifter.
Även om kraven för medborgarkommittéerna inledningsvis verkar vara en begränsning står det klart att dessa kommittéer snarare kommer att rationalisera resten av förfarandet. Kommissionen kommer att hjälpa organisatörerna av initiativen genom att tillhandahålla en användarvänlig vägledning och inrätta en kontaktpunkt. Om ett initiativ lyckas samla in en miljon underskrifter kommer en ordentlig uppföljning att garanteras, inklusive en offentlig utfrågning i parlamentet.
Översynen av förordningen är av central vikt eftersom detta verktyg är det första i sitt slag. Precis som ni säger i era förslag är den ytterst användbar när det gäller den svåra frågan om hur underskrifterna ska kontrolleras. Det är upp till medlemsstaterna att göra detta, men vi uppmanade dem att kräva så få personuppgifter som möjligt. Medlemsstaterna kommer att ha en viss flexibilitet att välja vilka uppgifter som krävs i varje land, men det gläder mig att kunna säga att de flesta av dem har bestämt sig för att kräva mindre personuppgifter än vad de ursprungligen planerat. Vi anser att kompromisstexten avspeglar en medborgarvänlig förordning som inte skapar betungande skyldigheter och frustration bland organisatörerna.
Alain Lamassoure
Fru talman! I dag öppnar sig Europeiska unionen för deltagandedemokratin. Det är ännu inte en direkt demokrati, eftersom medborgarna inte själva kommer att fatta besluten, men de vinner däremot rätten att direkt och offentligt i höga antal ifrågasätta dem som fattar beslut i EU, över huvudet på deras regeringar och valda företrädare.
Från och med nu kommer medborgarna att ha samma rätt att ta politiska initiativ som ministerrådet och Europaparlamentet har. Som Zita Gurmai sade har vi kunnat dra nytta av det utmärkta förberedande arbete som genomförts av kommissionsledamot Maroš Šefčovič och hans personal, och av det intelligenta och effektiva stödet från det belgiska ordförandeskapet.
För parlamentets del är texten resultatet av fyra föredragandes arbete, ”de fyras gäng”, inklusive dig, fru talman. Vi är hedrade över din närvaro.
Vi ville utforma ett så enkelt och medborgarvänligt förfarande som möjligt för medborgarna. Vem kan delta? Medborgarna, det vill säga fysiska personer, alla medborgare, eventuellt inklusive valda företrädare, men endast EU-medborgare. Fördraget ger inget utrymme för tvivel om den saken.
Rätten att delta i medborgarinitiativ är nu ännu ett av de privilegier som EU-medborgarna åtnjuter. Vem kan inleda att medborgarinitiativ? Det krävs endast sju medborgare i en organisationskommitté, inte 300 000 som kommissionen föreslog, och inte heller 100 000 som rådet ville, sju medborgare från sju olika medlemsstater, det vill säga en fjärdedel av medlemsstaterna.
Vem ska man kontakta när man vill ha information och vill inleda ett initiativ? Kommissionen kommer att offentliggöra en vägledning om medborgarinitiativet och kommer att inrätta en särskild kontaktpunkt. Hur går förfarandet till? Det är ytterst enkelt. En enda begäran att registrera initiativet och en tillåtlighetskontroll. Vilka är tillåtlighetskriterierna? Fördraget, hela fördraget och inget annat än fördraget, inbegripet stadgan om de grundläggande rättigheterna. Vilket stöd kan användas för ett initiativ? Alla former av stöd: finansiellt, politiskt, lokalt, nationellt, europeiskt, internationellt, lobbygrupper, icke-statliga organisationer, kyrkor osv.
Det finns bara ett enda villkor: fullständig insyn. De som tillfrågas om de vill skriva under ett initiativ måste känna till bakgrunden till initiativet. Så det är upp till medborgarna att ta sitt ansvar. Vilka formaliteter finns det för att samla in underskrifterna? Det är otroligt enkelt. Underskrifter på papper, men även via Internet. Det är naturligtvis endast medlemsstaterna som kan övervaka dem, men precis som Zita Gurmai sade, har vi ansträngt oss för att se till att formulären harmoniseras i största möjliga utsträckning.
På lång sikt är det ett verkligt gemensamt europeiskt system som måste antas i samtliga 27 medlemsstater, och en tredjedel av medlemsstaterna är redan förberedda för det.
Avslutningsvis, vilka politiska resultat kommer detta att ge? Detta är en punkt som parlamentet har betonat mycket tydligt. Enligt fördraget är det endast kommissionen som kan besluta om den ska göra en lagstiftningsmässig uppföljning av ett framgångsrikt initiativ. Därför måste kommissionen skyddas från politiska påtryckningar som syftar till att öka lagstiftningen vid en tidpunkt när unionen redan reglerar för mycket. Samtidigt måste dock medborgarna skyddas mot risken för att det inte görs någon politisk uppföljning i fall där kommissionen anser att det är olämpligt med kompletterande lagstiftning. Därför har två nya rättigheter upprättats till initiativtagarna fördel, dvs. rätten att tas emot av kommissionen för att förklara sitt initiativ och rätten till offentlig utfrågning, som kan hållas i parlamentet.
Kort sagt så har vi här ett enkelt, innovativt och demokratiskt förfarande. Nu är det dags att låta medborgarna komma till tals.
(Applåder)
Gerald Häfner
föredragande för yttrandet från utskottet för framställningar. - (DE) Fru talman! Precis om all politik får EU-politiken inte utesluta medborgarna, gå över deras huvuden eller ske bakom deras ryggar. EU-politiken måste utformas av, för och genom medborgarna. Vi vill täppa till luckan mellan medborgarna och politiken och mellan medborgarna och institutionerna. För att uppnå detta behöver vi förfaranden som ger medborgarna möjlighet att delta i beslutsprocessen och uttrycka sina åsikter. Vi har lyckats skapa mer demokrati inom Europeiska unionen, men vi har inte gjort tillräckligt för att se till att medborgarna kan delta mer effektivt i besluten och i de europeiska debatterna. Dagens beslut om införandet av det europeiska medborgarinitiativet kommer att skapa just detta. Vi har fört tuffa förhandlingar och har uppnått många väsentliga förbättringar.
Mina damer och herrar! Om ni tar en titt på det dokument som vi röstar om i dag kommer ni att se att var det än finns text i fetstil, och Alain Lamassoure nämnde just detta, är det den text som vi har föreslagit och som ersätter resultatet av förhandlingarna, dvs. det ursprungliga förslaget från kommissionen. Ni kommer att märka att vi har skrivit om cirka två tredjedelar av texten och har infört avsevärda förbättringar av det dokument som kommissionen så entusiastiskt lade fram för oss. Jag kommer bara att nämna de viktigaste punkterna. Vi har avsevärt minskat hindren. Det väsentliga här är att underskrifterna endast måste samlas in i minst en fjärdedel av medlemsstaterna, och inte i en tredjedel. Vi skulle naturligtvis föredra att underskrifterna samlas in över hela EU, men här talar vi om miniminivåer. Det viktigaste är att vi har lyckats att nästan fullständigt undanröja de hinder som ända från början hotade att bli ytterst olyckliga och som krävde att en tillåtlighetskontroll skulle göras efter 300 000 underskrifter innan medborgarna kunde fortsätta att samla in fler underskrifter. ”Nästan fullständigt” innebär att vi har föreslagit att en kommitté av initiativtagare ska involveras redan i början, vilket kommer att garantera att inte alla e-brev som kommissionen mottar och som har ordet ”medborgarinitiativ” på ärenderaden kommer att genomgå hela det administrativa förfarandet. Initiativen måste vara tillräckligt seriösa. Med andra ord måste alla som vill samla in en miljon underskrifter först involvera minst sju medlemsstater i sitt förslag.
Vi har ökat insynen och de obligatoriska utfrågningarna i slutet av processen. Dessa utfrågningar kommer att hållas i Europaparlamentet i närvaro av parlamentet och kommissionen. Vid utfrågningarna kommer medborgarna att få möjligheten att förklara sina initiativ. Detta utgör ett stort steg framåt. Vi har inte kämpat för detta för vår egen del - och det får vi aldrig glömma - utan för EU-medborgarnas skull, för deras rättigheter och för en effektivare och enklare process så att medborgarna blir engagerade i Europa.
Det finns några saker som vi inte har lyckats driva igenom, och många av dem finns nu med i de ändringsförslag som har lagts fram av vänstern. Hur som helst så har förhandlingarna nu slutförts. Vi har nått en överenskommelse med rådet och kommissionen. Vi blev tvungna att ge med oss på vissa punkter, men den andra sidan har också gjort mycket stora eftergifter, och vi vet att ändringsförslagen handlar mer om det yttre än om innehållet. Detta innebär att det inte kommer att finnas några möjligheter att ändra resultaten. Vi kommer emellertid att kunna göra detta under översynen om tre år.
Jag vill tacka alla som har arbetat med detta, inklusive personalen, sekretariaten, medföredragandena, kommissionen och rådet, för ett mycket effektivt samarbete. Jag anser att detta slags samarbete över utskotts- och gruppgränserna kan vara en modell för framtiden. Framför allt vill jag se ett EU för medborgarna, där medborgarna ser sig som en del av EU och blir mer aktivt engagerade än de har varit tidigare.
Talmannen
Jag vill bara säga att det var ett mycket stort privilegium för mig att delta i parlamentets arbetsgrupp i det som jag betraktar som ett enormt imponerande arbete för EU-medborgarnas räkning.
Olivier Chastel
Fru talman, herr kommissionsledamot, ärade ledamöter, och särskilt föredragandena! Ett av de viktigaste löftena i Lissabonfördraget är att föra EU närmare medborgarna.
Jag behöver inte räkna upp de exempel som har visat oss, både före och efter undertecknandet av Lissabonfördraget i december 2009, hur viktigt ett närmande av den här karaktären egentligen är. Det är därför inte förvånande att alla åtgärder som bidrar till att uppnå målet att intressera och engagera medborgarna i den europeiska integrationen är en prioritering för alla institutioner, inklusive rådet.
Det gläder mig därför särskilt att kunna tala med er om förordningen om medborgarinitiativet, denna flaggskeppsinnovation från Lissabonfördraget med målsättningen att förbättra medborgarnas deltagande i beslutsprocessen på EU-nivå.
Förordningen har naturligtvis varit en av det belgiska ordförandeskapets prioriteringar, eftersom medborgarinitiativet mycket väl kan vara den mest talande symbolen för EU-medborgarnas nya roll efter Lissabonfördraget. Genom ett medborgarinitiativ kan, vilket föredragandena redan har berättat, en miljon EU-medborgare lägga fram ett lagstiftningsförslag för kommissionen, som kommissionen är skyldig att undersöka och yttra sig om.
Vi bör stanna upp för ett ögonblick och fundera över den innovation som vi genomför i dag, och som bara är det första steget, som Alain Lamassoure har sagt, i en deltagandedemokrati på överstatlig nivå. Därför är initiativet inte bara det första i sitt slag på EU-nivå, utan faktiskt i hela världen.
Låt oss återvända till den lagstiftningsfråga som vi diskuterar i dag. Jag är mycket nöjd med den kompromiss som har nåtts om förordningen under förhandlingarna mellan de tre institutionerna, och naturligtvis välkomnar även jag den samarbetsanda och kompromissvilja som har varit rådande i de tre institutionerna under hela förhandlingarna.
Jag vill självklart också personligen tacka föredragandena för utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar, Zita Gurmai naturligtvis, Alain Lamassoure, Diana Wallis och Gerald Häfner för deras insatser och konstruktiva bidrag till utarbetandet av denna förordning.
Jag är särskilt nöjd med måndagens omröstning i utskottet för konstitutionella frågor, som bekräftade den text som godkänts av institutionerna. Om den kommande omröstningen bekräftar samma text som har godkänts av utskottet för konstitutionella frågor kommer vi att kunna behandla denna överenskommelse i första behandlingen som en modell för snabb och effektiv lagstiftning på EU-nivå. I det här avseendet får vi absolut inte glömma att även berömma kommissionsledamot Maroš Šefčovič för hans tillgänglighet och aktiva hållning.
Kort sagt anser jag att vi när det gäller denna fråga alla har vunnit på de många åsikter som framfördes vid förhandlingsbordet. Men det är EU-medborgarna som är de verkliga vinnarna i detta trepartsförfarande och avtal.
Jag är övertygad om att den kompromiss som har uppnåtts mellan de tre institutionerna är bra, inte bara i den mån att varje institution har lyckats vinna det som var viktigt för den, vilket vi nyss har talat om, utan för att kompromissen kommer att leda till en bra förordning som gör att medborgarinitiativen kan organiseras på ett flexibelt och ändamålsenligt sätt.
För rådets del välkomnar jag de två andra institutionernas vilja att ta hänsyn till de behov och begränsningar som medlemsstaterna har när de ska fullgöra den uppgift som har fallit på dem, det vill säga kontrollen av underskrifterna. Underskrifterna måste naturligtvis vara äkta och man måste försäkra sig om att det inte förekommer bedrägerier eller manipulation vid insamlingen.
Dessutom var det viktigt att ge medlemsstaterna tillräckligt med tid på sig för att anta de åtgärder i den nationella lagstiftningen som krävs för att förordningen ska kunna tillämpas. Jag har självklart förståelse för att parlamentet vill att medborgarinitiativet genomförs så snabbt som möjligt, och det vill jag också. Men å andra sidan står det klart att det krävs nationella åtgärder om initiativet ska kunna utvecklas i rätt riktning och därför måste medlemsstaterna få tillräckligt med tid på sig för att anta åtgärderna enligt det gällande regelverket.
Rådet har alltid ansett att medborgarinitiativet, som ett inslag i medborgarnas deltagande i EU-besluten, bör gå hand i hand med det andra inslaget, det vill säga valet till Europaparlamentet.
Avslutningsvis är jag alltså mycket nöjd med den kompromiss som har nåtts under förhandlingarna och jag kan uppenbarligen inte göra annat än att rekommendera er att anta texten i dagens omröstning. Jag önskar medborgarinitiativet all framgång som det förväntas få. Jag konstaterar att de första initiativen redan är under utarbetande och jag hoppas att ett stort antal initiativ kommer att tillföra ny drivkraft och nya idéer till den europeiska integrationen.
Återigen: ett stort tack till er alla för ert samarbete i den här frågan.
(Applåder)
Talmannen
Tack så mycket för ditt ledarskap under detta ordförandeskap för att gå i land med detta.
Maroš Šefčovič
kommissionens vice ordförande. - (EN) Fru talman! Även jag är mycket glad över att vara här med er denna förmiddag, eftersom vi har uppnått mycket bra saker tillsammans. Bara ett år efter Lissabonfördragets ikraftträdande håller vi en diskussion om det förestående antagandet av förordningen om medborgarinitiativet. Precis som Alain Lamassoure sade inför vi ett helt nytt lager av deltagandedemokrati som kommer att komplettera den representativa demokrati som vi arbetar efter i Europeiska unionen.
Men för första gången erbjuder vi medborgarna ett innovativt sätt att uttrycka sina önskningar, samspela med institutionerna och forma EU:s dagordning. Jag anser att medborgarinitiativet är mycket viktigt som ett hjälpmedel för att vidga det europeiska området. Det är mycket viktigt för att få ett ökat gehör för EU-frågorna i de nationella huvudstäderna och skapa en EU-omfattande debatt. Vi vet alla att EU är i mycket stort behov av detta.
För att uppnå de potentiella fördelar som Lissabonfördraget och medborgarinitiativet kan ge oss måste vi upprätta ett tydligt förfarande. Av de offentliga samråden och samråden med Europaparlamentet framgick det mycket tydligt att vi behövde ett enkelt, lättförståeligt, användarvänligt och välavvägt förfarande. Jag anser att vi har uppnått det målet. Det har vi faktiskt lyckats med tack vare de djupgående diskussioner som vi har haft, mycket ofta här i Europaparlamentet. Jag vill tacka er alla för att ni har anordnat ett antal utfrågningar, inte bara i utskottet för konstitutionella frågor och i utskottet för framställningar, utan även i de flesta av de politiska grupperna, eftersom dessa utfrågningar har varit mycket viktiga för oss alla. Jag kan försäkra er om att de har tjänat som en mycket viktig inspirationskälla och en källa till kreativa idéer som till syvende och sist har hjälpt oss att förbättra kommissionens ursprungliga förslag.
Jag uppskattar även Europaparlamentets innovativa sätt att hantera detta initiativ på. Vi hade fyra föredragande från två olika utskott. Alain Lamassoure kallade dem de fyras gäng. Jag måste säga att det var ett mycket bra gäng. Det var ett nöje att arbeta med er alla. Det var ett nöje för mig att få ta del av era kreativa bidrag till vårt gemensamma tänkande, eftersom var och en av er närmade sig frågan från en annorlunda vinkel och utnyttjade era egna erfarenheter för att förbättra kommissionens ursprungliga förslag. Jag uppskattar verkligen det.
Tack vare denna nya innovativa arbetsmetod nådde vi ett brett samförstånd inom parlamentet. Jag är särskilt glad över det mycket tydliga omröstningsresultatet i utskottet för konstitutionella frågor.
En av de viktiga idéer som kom från föredragandena var vilken slags uppföljning vi bör göra av medborgarinitiativet. Förslaget om att en företrädare för kommissionen på lämplig nivå bör ta emot organisatörerna av ett initiativ efter det att initiativet vederbörligen har slutförts kom från parlamentet. Förslaget om att anordna utfrågningar som ett obligatoriskt led, där vi kan diskutera initiativets mål mer ingående, kom också från parlamentet.
Jag vill framhålla att vi är mycket glada och nöjda över att dessa offentliga utfrågningar kommer att anordnas på neutral mark, här i Europaparlamentet, eftersom detta kommer att garantera att kommissionen inte hamnar i den obekväma positionen att agera domare och jury på samma gång. Kommissionen kommer att vara företrädd på lämplig nivå vid dessa utfrågningar, om möjligt av den kommissionsledamot eller generaldirektör som ansvarar för ämnet i fråga, och kommer noggrant att följa diskussionen.
Jag vill försäkra er, och genom er försäkra alla EU-medborgare, om att vi i kommissionen är fullständigt medvetna om betydelsen och värdet av att en miljon medborgare stöder ett visst förslag. Vi kommer att behandla detta med stor respekt och försiktighet.
Det enda jag beklagar i den här debatten är att vi måste vänta lite till innan medborgarinitiativet kan användas fullständigt. Men om vi vill erbjuda våra medborgare en förbättrad service måste vi inse att vi måste ändra vissa interna regler i medlemsstaterna och vi måste utveckla programvaran för insamlingssystemet på nätet. Jag är dock säker på att vi kommer att göra detta inom den utsatta tidsgränsen, och att EU-medborgarna kommer att få möjlighet att använda detta initiativ så snart som möjligt.
Därför uppskattar jag verkligen att vi siktar på en överenskommelse i första behandlingen, eftersom våra medborgare på så sätt kommer att kunna använda detta nya instrument mycket tidigare än vad vi ursprungligen förväntade oss.
Låt mig tacka er än en gång för det utmärkta samarbetet med alla föredragande, med Zita Gurmai, med vår talman Diana Wallis, med Gerald Häfner och Alain Lamassoure. Som sagt, alla tillförde helt nya och mycket viktiga förslag för att förbättra detta förslag jämfört med kommissionens ursprungliga utkast.
Jag vill också personligen tacka Olivier Chastel, som visade prov på sin enorma förmåga att skapa samförstånd. Jag vet hur svårt det var i rådet, hur många motsättningar han var tvungen att övervinna, och tack vare hans insatser och det belgiska ordförandeskapets utmärkta arbete har vi nu detta breda samförstånd även i rådet.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
Fru talman! Jag vill uppriktigt tacka föredragandena för att ha utarbetat den text som vi kommer att rösta om i dag. Jag hoppas att vi i dag kommer att ställa denna mekanism till medborgarnas förfogande och att den kommer att vidareutvecklas av kommissionen. Jag håller naturligtvis med om att initiativet har gjorts så enkelt som möjligt. Det vi kommer att rösta om i dag är resultatet av en kompromiss - ibland en svår kompromiss - och jag inser att Alain Lamassoure och de andra föredragandena för vår räkning har uppnått ett praktiskt och genomförbart resultat. Personligen beklagar jag att jag blev tvungen att ge upp bestämmelsen som ger 16-åringar rätt att underteckna ett initiativ, men jag kommer att stödja den framförhandlade texten, eftersom jag inte vill att det ska uppstå några ytterligare förseningar och att initiativet kan lämnas över till medborgarna.
Jag är övertygad om att vi i dag i själva verket skapar nästa steg i systemet, så att vi kan agera när det gäller något som sades många gånger här i kammaren av framlidne Bronisław Geremek - Europa är enat och nu är det dags att européerna engagerar sig. I dag tar vi ett konstruktivt steg i den riktningen. Men det är inte bibeln vi skriver. Om tre år kan vi se över och förbättra de förfaranden som föreslås i dag, på villkor att de används, vilket jag starkt uppmuntrar folket att göra.
Kinga Göncz
föredragande för yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. - (HU) Fru talman! Som en av företrädarna för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor vill jag ansluta mig till gratulationerna till föredragandena, tacka kommissionen för dess arbete och även tacka Maroš Šefčovič och Olivier Chastel för deras arbete i rådet, eftersom de bidrog avsevärt till att skapa en välgrundad och genomförbar text som verkligen utgör ett steg mot förenkling, och som jag tror kommer att vinna ett utbrett stöd. Diskussionerna var intensiva och många bra förslag lades fram. Det stora antalet förslag innebar även att de måste konsolideras så att de slutliga förslagen blev så användarvänliga som möjligt. Att samla in en miljon underskrifter är en enorm bedrift och kräver oerhört mycket arbete. Vi vill även nå ut till dem som inte kan bidra genom Internet, utan hellre vill uttrycka sin åsikt på papper. Vi skulle uppskatta att få återkoppling och vi vill gärna lösa eventuella problem som uppstår under processen så tidigt som möjligt. Det är sant att EU kommer att vinna stort på detta instrument.
Cecilia Wikström
föredragande av yttrande från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. - Fru talman! Inför beslutet att anta Lissabonfördraget talade politiker sig varma för den möjlighet som medborgarinitiativet skulle innebära. Nu måste vi se till att detta blir en kraftfull reform för demokrati och inte ett tandlöst dokument.
Jag var föredragande för LIBE:s yttrande och jag var glad att lägga fram förslag som skulle underlätta för medborgarna. Till exempel ville vi engagera unga människor, och därför föreslog vi en 16-årsgräns för att väcka ett initiativ. Det blev 18 år, vilket jag kan beklaga, men det är fortfarande ungdomar vi talar om. Vi förlängde också tidsramen till 24 månader. Nu blev det 12 månader, men jag är ändå glad över en kompromiss, eftersom jag är en i grunden positiv människa.
Däremot konstaterar vi att det kommer att krävas stora arbetsinsatser från dem som lägger fram initiativ, men jag hoppas att vår utmaning blir att se till att medborgarnas initiativ tas emot med respekt och i en konstruktiv och positiv anda i EU:s institutioner.
Slutligen vill jag tacka alla kollegor för ett mycket gott samarbete kring detta viktiga initiativ.
Íñigo Méndez de Vigo
för PPE-gruppen. - (ES) Fru talman! Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) kommer entusiastiskt att rösta för betänkandet, och jag vill gratulera föredragandena, kommissionen och rådet till denna överenskommelse.
Mina damer och herrar! Under 1980-talet myntade vi uttrycket ”demokratiskt underskott”. Med det menade vi att EU-besluten endast fattades av ministerrådet på grundval av kommissionens förslag, och att Europaparlamentet endast hördes i frågorna.
Parlamentet har kämpat sedan 1980-talet, genom Maastricht-, Amsterdam- och Nicefördragen, konstitutionsfördraget och Lissabonfördraget, för att komma till rätta med detta demokratiska underskott. Tack vare Lissabonfördraget och parlamentets nya befogenheter och de nationella parlamentens deltagande, anser jag att vi har uppnått det målet.
I dag förbättrar vi den bedriften genom medborgarinitiativet, som skapades under konventionens arbete till följd av det sunda samarbetet mellan de nationella parlamenten och Europaparlamentet. Jag vill påminna om följande namn här i dag: Jürgen Meyer, vår tyske socialdemokratiske kollega, och Alain Lamassoure, som var den som tog med sig det här initiativet till konventets plenum och fick det godkänt.
Jag anser därför att vi har slutit cirkeln. Jag anser att vi i dag, när vi antar detta initiativ, kommer att ge dödsstöten åt det ”demokratiska underskottet”.
Nu är det upp till oss att agera ansvarsfullt, och i dag har vi också möjligheten att göra detta. Genom att anta EU-budgeten kommer vi att fullgöra den uppgift som förväntas av oss som ett ansvarskännande parlament med medbeslutandebefogenheter.
I dag är en bra dag för Europa.
Enrique Guerrero Salom
för S&D-gruppen. - (ES) Fru talman! Demokrati: Den oavslutade resan är titeln på en bok av en erkänd analytiker som behandlar de teoretiska och praktiska förändringar som samtidens demokratier genomgår.
Vi befinner oss verkligen på halva vägen av en oavslutad resa där vi har slutfört många etapper, men vi befinner oss i en period av risker, osäkerhet och många frågetecken. Bland dessa frågetecken har vi dock några saker som vi kan vara säkra på.
Den första är att den struktur som har stått emot trycket har varit en representativ demokrati: våra institutioner, eftersom demokratin aldrig kan överleva utan fria parlament som grundas på folkets vilja.
Det stämmer emellertid också att demokratin nu behöver innovation, reformer och förändringar så att dess kvalitet förbättras, samtidigt som vi bevarar de strukturer som har fungerat hittills och upprätthåller styrkan i dess grunder.
Vilka slags förändringar behöver vi? Vi måste gå mot en typ av demokrati som utvidgar deltagarforumet, så att medborgarna är mer än bara väljare vart fjärde eller femte år. Vi behöver en demokrati med ökat utrymme för debatt, där medborgarna diskuterar, resonerar och utbyter åsikter, och en demokrati som ökar det sociala kapitalet, där medborgarna inte längre är isolerade och kan integrera sig i unionen. Vi behöver även en europeisk dimension för denna typ av demokrati.
Jag anser att vi har åstadkommit detta genom att införa lagstiftningen om detta medborgarinitiativ. Nu finns det inte längre två olika typer av legitimitet, snarare har medborgarna nu två sätt att göra sig hörda: dels här i parlamentet och dels genom medborgarinitiativet. Detta kommer att ge oss en starkare, mer deltagandeinriktad och mer legitim demokrati.
Anneli Jäätteenmäki
för ALDE-gruppen. - (FI) Fru talman! Jag vill tacka alla för samarbetet. Detta har varit en lysande direkt samarbetsprocess. Medborgarinitiativet är ett välkommet tillskott till det aktiva medborgarskapet. Jag hoppas att det kommer att bidra till att skapa politisk debatt. Inte alla initiativ vinner tillräckligt stöd, men de kan ändå tillföra nya perspektiv till debatten.
Parlamentet ville göra medborgarinitiativet så användarvänligt som möjligt, och har till största delen lyckas med detta. Jag gläder mig särskilt över att kommissionen och parlamentet måste anordna en offentlig utfrågning när en miljon underskrifter har samlats in. Detta kommer att tvinga EU-institutionerna att faktiskt lyssna till vad de som har undertecknat initiativet har att föreslå. Samtidigt måste kommissionen noggrant motivera ett eventuellt negativt beslut för dem som stöder initiativet.
Jag skulle gärna ha velat att medborgarinitiativen inte bara skulle kunna undertecknas av medborgarna, utan även av de människor som lever i varje land, men det fanns inte tillräckligt stöd för detta.
Vi kommer inte att veta hur stor betydelse medborgarinitiativet kommer att få förrän det träder i kraft. Jag hoppas att det någon dag kommer att framkalla en bredare debatt om EU-frågor än vad som har varit fallet i dag.
Indrek Tarand
Fru talman! Jag är mycket glad över att denna tvist, som för inte så länge sedan verkade vara en oändlig historia, nu har fått en lösning. Precis som foxtroten med vår kära europeiska utrikestjänst, har detta tagit alldeles för lång tid. En långsam foxtrot gör att du får ont i ryggen, och din partner kan bli besviken. Partnern här är emellertid ingen annan än våra medborgare. Jag hoppas att denna nya form av demokrati lyckas, och att vi inte sviker våra medborgares förväntningar. För mig är det tråkigaste med hela debatten att vi alltför ofta såg en misstro mot vår medborgare, en rädsla för att medborgarna skulle komma med obegåvade idéer. Den rädslan är ogrundad, vilket vi kommer att få se.
Herr Šefčovič! Jag skulle vilja att även kommissionen började lita mer på medborgarna. Som företrädare för Estland vill jag också tacka rådet, som har behållit förslaget om digitala underskrifter, eftersom det är viktigt för mitt folk. EU väntar ivrigt på sina medborgares kreativa idéer. Tack så mycket.
Emma McClarkin
för ECR-gruppen. - (EN) Fru talman! Det europeiska medborgarinitiativet är ett mycket välbehövligt tecken på att EU engagerar sig, och en stor möjlighet att öka det demokratiska deltagandet i EU och stärka kopplingen mellan medborgarna och politikerna.
Även om hindret i form av skyldigheten att lämna passnummer fortfarande gäller i två tredjedelar av medlemsstaterna, har jag och andra ledamöter i ECR-gruppen bidragit till att göra detta medborgarinitiativ mer användarvänligt genom att stryka den fruktansvärt byråkratiska dubbla tillåtlighetskontroll som föreslogs av kommissionen och se till att medborgarinitiativet görs tillgängligt för folkrörelser, och inte bara för stora organiserade intressegrupper.
Nu har verkliga gräsrotsinitiativ en möjlighet att lyckas, även om de inte följer andan i den europeiska federalismen. Det viktigaste är att kommissionen blir skyldig att ange de exakta skälen till ett avslag på ett medborgarinitiativ och även ange exakt hur den tänker följa upp godkända initiativ. Insyn i processen är absolut centralt.
Det är hög tid att Europeiska unionen börjar ta hänsyn till EU-medborgarnas åsikter och lyssna till folkets röst. Jag hoppas att detta initiativ kommer att skapa en ökad känsla av demokrati och demokratisk ansvarsskyldighet hos kommissionen, och inspirera till diskussioner om EU:s framtida kurs.
Helmut Scholz
för GUE/NGL-gruppen. - (DE) Fru talman, herr Šefčovič, mina damer och herrar! Av förmiddagens debatt om Europeiska rådets kommande möte framgick det redan tydligt att vi har ett legitimitetsproblem i EU. Orsaken till detta är främst att politiken alltför ofta undviker medborgarnas vardagliga intressen. Medborgarna förväntar sig med all rätt att få vara mer delaktiga i uppläggningen av politiken. De protester som sker i ett antal EU-länder är ett talande exempel på detta. Införandet av det europeiska medborgarinitiativet, som vi röstar om i dag, innebär att det för första gången i EU:s historia kommer att finnas ett instrument som ger EU-medborgarna möjlighet att uttrycka sina förväntningar och krav direkt, att omedelbart inleda initiativ, följa upp dem och delta direkt i uppläggningen av politiken.
Den befintliga förordningstexten är bra, men min grupp anser att den både kunde och borde ha varit ännu bättre. Om EU-medborgare och bofasta i EU verkligen kommer att använda medborgarinitiativet kommer i sista hand att bero på oss här i parlamentet. Hur allvarligt tar vi på vårt självpåtagna åtagande att stödja den nödvändiga öppna inställningen? Kommer vi att vara beredda och vara i position att om tre år stå emot rådet och kommissionen när det gäller vidareutvecklingen av initiativet? De aktuella ämnena fastställs redan i den befintliga lagstiftningen och vi vill rösta igen om dessa punkter i dag. Värdet av medborgarinitiativet kommer inte att mätas efter den interinstitutionella kompromiss som har uppnåtts mellan rådet och kommissionen, utan efter om det verkligen används. Det faktum att dagens resultat är avsevärt bättre - och jag vill särskilt tacka Zita Gurmai, Diana Wallis, Alain Lamassoure och Gerald Häfner för att de har samarbetat så nära och gjort så goda framsteg med att skriva om förordningen - beror också på att många medlemmar i civilsamhället har utsatt våra överväganden och diskussioner för upprepade verklighetskontroller och kontroller av den praktiska genomförbarheten. Jag vill ta detta tillfälle i akt för att även tacka dem.
Jag uppmanar EU-medborgarna att ta initiativet.
Morten Messerschmidt
för EFD-gruppen. - (DA) Fru talman! Sedan Lissabonfördragets ikraftträdande för ett år sedan har en exempellöst stor makt överförts till EU-institutionerna, och under det senaste året har vi sett att särskilt Europaparlamentet har kunnat utnyttja denna situation och därmed beröva medlemsstaterna en mycket stor del av makten.
Det fanns två ljuspunkter när Lissabonfördraget trädde i kraft. En av dem var medborgarinitiativet. Det är också därför som jag - både för mitt parti i Danmark och för min grupp här i Europaparlamentet - inledde förhandlingarna just med målsättningen att få medborgarinitiativet på plats, som trots allt var en liten ljuspunkt i ett annars mycket mörkt och federalt EU.
Det har funnits frågor som vi inte har hållit med om. Flera av föredragandena har redan nämnt att någon vill utöka rätten att inlämna ett medborgarinitiativ till personer som inte är EU-medborgare, och någon annan vill att det ska vara möjligt att besluta om röståldern i andra medlemsstater och så vidare - det har vi inte kunnat instämma i. Den ram som vi nu har enats om innehåller trots detta positiva faktorer, och i en demokratisk anda och för att främja de positiva faktorer som, trots allt, faktiskt finns i Lissabonfördraget, kommer även min grupp att stödja detta initiativ.
Bruno Gollnisch
(FR) Fru talman, mina damer och herrar! Medborgarinitiativet är, såsom det framställs i fördragen och fastställs i denna förordning, en ren parodi på demokrati. För det första förleds medborgarna att tro att de kan göra sig hörda inför eurokratin, trots att den sistnämnda systematiskt vägrade att lyssna på dem när de i folkomröstningar gjorde klart att de inte ville ha någon europeisk superstat. Börja därför med att lyssna på allmänheten när de säger ”nej” eller säger åt er att sätta stopp.
Det är också en ren parodi på demokrati på grund av restriktionerna för formell godtagbarhet. Medborgarinitiativ måste vara i enlighet med fördragen och de så kallade principer som ligger till grund för dessa. Varje bön om att skydda våra ekonomier, att på något sätt bromsa den finansiella globalisering vars förödande effekter vi nu genomlider, att på något sätt vända migrationsströmmarna kommer därför skoningslöst att avslås med hänvisning till fördragens principer om fri rörlighet. Varje initiativ som går ut på att stoppa förhandlingarna med Turkiet kommer förmodligen gå samma öde till mötes, eftersom vi kan be kommissionen att agera, men inte kan be den att sluta agera. Om ett initiativ får tillräckligt många namnunderskrifter har kommissionen ingen skyldighet att följa det, bara att motivera sitt beslut. Detta är en veritabel parodi på demokrati.
Mariya Nedelcheva
- (FR) Fru talman! Jag vill börja med att tacka föredragandena för deras enorma arbetsinsats. Mina damer och herrar! Vissa dagar är inte som andra i Europaparlamentet. I dag är en sådan dag. Vi ville ge medborgarna ett tydligt, enkelt och effektivt instrument för att föra dem närmare institutionerna.
För det första måste vi framhålla de ansträngningar som har gjorts för att förenkla förfarandet. Registreringsfasen är nu snabb och tydlig. Det är vår skyldighet att sprida information om de krav som ett initiativ måste uppfylla för att få registreras: respekt för unionens värderingar, respekt för kommissionens befogenheter när det gäller tillämpningen av fördragen.
För det andra vill jag peka på ettårsfristen för medlemsstaterna. Att de uppfyller denna tidsfrist och garanterar uppgiftsskydd kommer att vara en stark signal för våra medborgare.
För det tredje vill jag uttrycka min tillfredsställelse över tremånadersfristen, över de politiska och rättsliga argumenten och över de offentliga utfrågningar som kommissionen måste organisera tillsammans med parlamentet. Med dessa tre punkter kan det verkligen sägas att EU:s medborgare inom kort kommer att förfoga över ett instrument som är enklare än väntat, tydligare än det verkar vid första anblicken och förmodligen mer effektivt.
Jag kommer slutligen att vara vaksam på eventuella avarter som att politiska partier finansierar initiativ, och detta är något som jag fortfarande tror att medborgarna kanske kommer att kunna klandra oss för. Jag räknar dock med att vi alla kommer att slå larm vid de första tecknen på att det utnyttjas för politiska ändamål, framför allt för att vi har lovat det, och att vi kommer att rösta för ett instrument för deltagardemokrati som uteslutande tillkommer våra medborgare.
Victor Boştinaru
(EN) Fru talman! Låt mig börja med att tacka er för er insats som medföredragande för vårt framställningsutskott.
Medborgarinitiativet var, som ni kanske vet, en viktig prioritet för S&D-gruppen. Jag vill först tacka alla fyra medföredragandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar för deras gemensamma arbete med att lägga fram detta anmärkningsvärda betänkande, och för deras sätt att förhandla med rådet och kommissionen för att komma fram till ett sådant bra resultat. Jag vill även nämna den mycket speciella roll som vice ordföranden i Europeiska kommissionen, kommissionsledamot Maroš Šefčovič, har haft och hans beredvillighet, öppenhet och engagemang att förhandla med både rådet och parlamentet.
Jag är glad att kunna rösta i dag, bara några månader efter det att processen med detta unika och viktiga instrument för deltagardemokrati i Europeiska unionen startade. Europaparlamentet har bidragit avsevärt till denna text. Två tredjedelar av texten kommer från parlamentet, vilket än en gång visar dess orubbliga engagemang för att involvera EU-medborgarna i den politiska debatten och föra EU närmare dem.
Jag anser att dokumentet är väl avvägt och bidrar till vårt gemensamma mål, vilket är att ge medborgarinitiativet en framträdande roll i den europeiska demokratins praktiska tillämpning och öka EU-medborgarnas möjligheter att påverka EU:s politik. Ja, detta instrument är verkligen avsett att främja en fördjupad debatt i hela civilsamhället. Instrumentet är, som vår grupp tryckte på redan från början, tillgängligt och enkelt utformat, förutom att det är tydligt och detaljerat för att inte ge upphov till frustration.
Tack så mycket och jag önskar er lycka till efter denna anmärkningsvärda början.
Andrew Duff
(EN) Fru talman! Jag är till skillnad från vissa talare övertygad om att syftet med medborgarinitiativet alltid har varit att medborgarna ska kunna använda det för att begära att kommissionen ska lägga fram förslag till ändringar av fördragen.
Jag är mycket nöjd med att den slutliga formuleringen av artikel 2 i förordningen troget återger formuleringen i artikel 11.4 i själva fördraget. Ett förslag från kommissionen om ändring av fördragen skulle verkligen vara ett lagligt agerande av kommissionen inom ramen för dess befogenheter, och vi vet av erfarenhet att man ofta måste ändra fördragen för att helt uppnå målen med dem.
Medborgarna bör därför sätta igång och fullt ut utforska möjligheterna med detta fantastiska nya experiment i den postnationella demokratin.
Marek Henryk Migalski
(PL) Fru talman! Vår politiska grupp kommer, som Emma McClarkin sade, att stödja denna ordning, eftersom den är bra och bör få stöd när omröstningen har ägt rum. Det gläder mig att man under arbetet med ordningen lyckades få bort flera bekymmersamma inslag. Skyddet av personuppgifter har till exempel stärkts och minimiåldern för att stödja ett initiativ har höjts från 16 till 18 år. Detta är bra.
Jag är dock kritisk till flera saker. Som min kollega Emma McClarkin påpekade är det för det första faktiskt kommissionen som kommer att besluta om ett initiativ ska godtas eller inte, så folkets röst kommer fortfarande att vara beroende av tjänstemännen, även om dessa agerar i god tro. Man bör dessutom fundera på om kravet att 300 000 personer ska stå bakom ett initiativ och att en fjärdedel av medlemsstaterna ska vara representerade är för lågt. I Polen krävs 100 000 namnunderskrifter för ett initiativ av det här slaget. I det mycket större sammanhang som hela EU utgör - där polackerna bara utgör 8 procent av befolkningen - menar jag att detta är tveksamt. Trots dessa betänkligheter bör ordningen dock stödjas och gruppen Europeiska konservativa och reformister kommer definitivt att ställa sig bakom den
Bairbre de Brún
(GA) Fru talman! Jag vill först och främst tacka både er och föredragandena. Föredragandenas arbete har lett till en betydande förbättring av kommissionens förslag.
Jag är emellertid besviken över att vissa aspekter av förslaget kommer att leda till att människor som borde involveras i stället exkluderas. Jag vill be parlamentet att allvarligt överväga de ändringsförslag som har antagits av stora majoriteter i utskottet för framställningar och som vi än en gång har lagt fram inför parlamentet - ändringsförslagen 71, 72, 73 och 74. Vi bör framför allt se till att människor som har uppehållstillstånd i EU, men som inte har blivit medborgare, inte får intrycket att deras åsikter inte behövs eller är välkomna. Vi bör också uppmuntra unga människor att engagera sig i frågor som rör EU:s politik.
Som det ser ut nu kommer inte alla invånare i EU - t.ex. personer som sedan länge har uppehållstillstånd - att kunna underteckna medborgarinitiativ. Bara EU-medborgare kommer att kunna delta.
Syftet med ändringsförslagen 72 och 73, som vi än en gång har lagt fram inför parlamentet, är därför att se till att personer med uppehållstillstånd ska kunna vara bland de 1 miljon undertecknare som kan kräva att kommissionen agerar.
Daniël van der Stoep
(NL) Fru talman! Jag vet inte riktigt hur man ska ställa sig till detta medborgarinitiativ. Att involvera medborgarna mer i beslutsfattandet låter ju bra, fast det vore förstås bättre att låta samma medborgare rösta om Lissabonfördraget i folkomröstningar.
Att kalla ett fördrag som har påtvingats våra medborgare för en dialog med medborgarna är som jag ser det både cyniskt och ironiskt. Fru talman! Jag fruktar att medborgarinitiativet bara kommer att visa sig vara en gigantisk fasad. Kommissionen har fria händer att välja att inte överväga förslag. Det säger sig självt att den kommer att godta käpphästarna från den eurofila vänstereliten, som representerar en klart proeuropeisk hållning.
Eller kan kommissionsledamoten stilla min oro? Anta att det lades fram medborgarinitiativ för att stoppa förhandlingarna med Turkiet eller för att avskaffa detta parlament - vilket naturligtvis vore fantastiskt. Skulle kommissionen ta dem på allvar? Jag vill gärna höra vad ni tänker om detta.
Fru talman! Förtroendet bland EU:s medborgare har redan nått den absoluta botten. Jag misstänker att medborgarinitiativet kommer att göra mycket lite för att ändra på den saken, vilket faktiskt inte oroar mig, för ju mer folket inser att EU har kollapsat, desto bättre.
Anna Maria Corazza Bildt
(EN) Fru talman! Som skuggföredragande för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor har jag varit helt engagerad i arbetet med att utforma denna nya rättighet för EU-medborgarna att ta politiska initiativ som har som mål att verkligen ge folket makt och inflytande.
Jag stöder den slutliga kompromissen och vill gratulera Alain Lamassoure. Den gör det användarvänligt, enkelt och tillgängligt för medborgarna. Jag välkomnar särskilt öppenheten kring det politiska och ekonomiska stödet. Jag beklagar dock att finansiering av politiska partier och grupper är tillåten och att nationella politiker får vara initiativtagare.
Kära kolleger! Jag vill inte förstöra stämningen, men låt oss vara realistiska. Det finns en risk att den demokratiska processen i EU inte bara stärks, utan även spårar ur, och medborgarinitiativet utnyttjas, eller rättare sagt kapas, av extremister och populister.
Jag menar att vi alla måste ta vårt gemensamma ansvar och se till att det verkligen används för medborgarna. Jag uppmanar folkvalda politiker i medlemsstaterna att respektera att de har den representativa demokratin för att uttrycka sina åsikter och att det här initiativet är till för medborgarna. Jag uppmanar kommissionen att ge medborgarna korrekt information för att inte inge falska förhoppningar och att vara orubbliga när det gäller de formella kraven.
Jag uppmanar massmedierna att fylla sin funktion och sprida korrekt information, och medlemsstaterna att respektera personuppgifter så att människor känner ett tillräckligt förtroende för att delta. Jag hoppas verkligen att vi kommer att kunna ge våra medborgare möjlighet att delta i denna debatt och få dem att glädja sig åt att använda detta instrument.
Hannes Swoboda
(DE) Fru talman! Jag är inte ledamot i något av de direkt inblandade utskotten, men har ändå gett vår föredragande, Zita Gurmai, mitt fulla stöd och vill tacka alla föredragandena. Jag menar att vi har tagit ett stort steg framåt i processen för att demokratisera EU.
Jag vet att många människor känner oro över att instrumentet kan missbrukas. Men det är vårt ansvar att ta hänsyn till medborgarnas oro och problem i vår politik och då kan de inte missbruka medborgarinitiativet. Det är vårt ansvar att använda vår politik för att ta strid mot medborgarinitiativen om vi anser att de går åt fel håll. Det är definitivt bättre att göra motstånd än att ignorera dem.
Jag anser till skillnad från Anna Maria Corazza Bildt att man har uppnått en bra kompromiss. Jag tycker inte att politiska partier ska utnyttja initiativinstrumentet för det är vad politiska partier och parlamentet är till för. Det är förstås alldeles korrekt att politiker inte ska utestängas från debatten. Jag anser därför att instrumentet är ett steg i rätt riktning.
Det är nu upp till de politiska partierna att föra rätt politik under medborgarnas och medborgarinitiativets vaksamma öga, att ta hänsyn till medborgarnas önskemål och oro, att föra in dem i parlamentet och i mycket större utsträckning föra en dialog med medborgarna. Instrumentet tvingar också politikerna att agera klokare och skapa ett EU som verkligen står nära medborgarna, inte långt ifrån dem, vilket är en kritik som många med rätta har framfört.
Jag vill än en gång tacka föredragandena för deras hårda arbete. Jag menar att det här är ett stort framsteg för demokratin i EU och det är sist och slutligen detta vi i parlamentet kämpar för: ett demokratiskt EU.
Tadeusz Cymański
(PL) Fru talman! Jag vill sälla mig till dem som uttrycker sitt stöd och gillande av denna ordning. Att det samtidigt uttrycks vissa tvivel och anmärkningar är inte ett tecken på bristande stöd, utan visar bara ett intresse av att ordningen ska utnyttjas på rätt sätt. Jag vill i detta sammanhang påpeka att många av de möjligheter, förhoppningar och även farhågor som man har talat om - bl.a. Marek Henryk Migalski har tagit upp detta - gäller förhoppningen att detta instrument, som är så välbehövligt och som kommer att göra så mycket för att stärka och utöka demokratin, inte i praktiken kommer att missbrukas.
Detta instrument kan paradoxalt nog lätt missbrukas i praktiken, inte bara av extremister utan också av mycket starka och inflytelserika intressegrupper, och det här säger jag eftersom vi anser att gränsen på 1 000 000 namnunderskrifter inte är hög i förhållande till unionens demografiska potential. Om vi gör klart att beslutet om ett initiativ ska godtas eller avvisas i hög grad kommer att göras utifrån en godtycklig bedömning kan emellertid även detta dra till sig stark kritik från medborgarnas sida. Jag anser avslutningsvis att vi bör skynda på arbetet med ordningen och göra det till en prioritet, men vad som också behövs är att det görs en mycket noggrann, genomtänkt och förnuftig analys av ordningen.
Diane Dodds
(EN) Fru talman! Jag står här som demokrat och som någon som anser att en ökad delaktighet i den demokratiska processen ska uppmuntras. Låt oss vara uppriktiga. Det finns en klyfta mellan beslutsfattarna och medborgarna. Det är därför mycket viktigt att den vanlige medborgaren kan göra sin röst hörd.
Det europeiska medborgarinitiativet är en bra idé i teorin. Min entusiasm dämpas dock av att kommissionen fortfarande har så mycket makt. Vi kan heller inte bortse från att bestämmelserna för insamlingen av namnunderskrifter för ett europeiskt medborgarinitiativ, även om kravet på deltagande har minskats till en fjärdedel av medlemsstaterna, kan innebära att det blir mycket svårt för andra än stora lobbyorganisationer som redan är verksamma på EU-nivå att samla in de namnunderskrifter som behövs. Det här måste verkligen vara ett instrument för medborgarna, inte för enskilda organisationer.
Paulo Rangel
(PT) Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar, medlemmar av rådet! Jag ville säga att medborgarinitiativet är ett mycket viktigt framsteg mot ett erkännande av EU:s konstitutionella karaktär. Bara en konstitutionell struktur, vare sig den har en skriven konstitution eller inte, kan ge sina medborgare ett instrument med denna kapacitet, och jag ser något mycket värdefullt i vårt agerande: värdet av att ge EU en sådan konstitutionell karaktär.
Jag ville även säga att det är ett mycket viktigt steg för medborgarna och för solidariteten mellan medborgarna. Genom att det krävs minst en fjärdedel av länderna för att lansera ett initiativ skapar vi också en transeuropeisk och alleuropeisk rörelse som det är mycket svårare för lobbygrupper och partipolitiska intressen att ta över. Tvärtemot vad som har sagts här blir det mycket svårare om vi kräver att medborgare i sju eller åtta länder ska skriva under initiativet och jag är därför övertygad om att det även kommer att vara ett sätt att stärka solidariteten mellan EU-staterna, solidariteten mellan EU-staternas medborgare, den solidaritet som vi, så här två dagar före det decembermöte i Europeiska rådet som kommer att vara så avgörande, behöver mer än någonsin.
Roberto Gualtieri
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Förfarande är demokratins väsen, varför genomförandet av medborgarinitiativet inte bara var en teknisk åtgärd, utan något som förutsatte avgörande val för att göra medborgarinitiativet till ett instrument som verkligen bidrar till att skapa ett europeiskt politiskt rum.
Parlamentet har absolut utövat sina rättigheter på ett exemplariskt sätt och därigenom avsevärt förbättrat det ursprungliga förslaget. De viktigaste resultaten har redan nämns och jag behöver inte påminna er om dem. Låt mig däremot lyfta fram ett annat resultat som vår grupp bidrog väsentligt till: även europeiska politiska partier kommer att kunna driva medborgarinitiativ. Det här är mycket viktigt för det handlar i grund och botten om den europeiska demokratins öde, eftersom det inte kan finnas någon verklig internationell demokrati förrän europeiska politiska partier får en faktisk roll i den demokratiska processen. I dag tar vi ett steg i denna riktning, vilket är ännu ett skäl till varför det här är en stor dag för den europeiska demokratin.
Erminia Mazzoni
(IT) Fru talman, herr kommissionsledamot, herr rådsordförande, mina damer och herrar! Jag vill tacka alla föredragande för deras lägliga arbete och den goda kompromiss som uppnåddes. Jag vill som ordförande i utskottet för framställningar särskilt tacka Diana Wallis och Gerald Häfner, samt skuggföredragandena, som utgjorde en ansenlig grupp och korrekt lyckades kanalisera alla uppfattningar som framkom under debatten med utskottet för framställningar.
Jag tror att vi under arbetet var fullt medvetna om hur viktig denna uppgift var. Medborgarinitiativet är i själva verket ett viktigt mål i processen för att bygga ett folkets EU, ett demokratiskt EU och ett verkligt deltagardemokratiskt EU.
Det var med detta i åtanke som vi arbetade i utskottet för framställningar. Vi samarbetade med utskottet för konstitutionella frågor i enlighet med förfarandet i artikel 50 i arbetsordningen. Som många kolleger och föredragandena har framhållit var målet att förfarandet skulle bli så användbart, enkelt, öppet och effektivt som möjligt.
Det var med detta i åtanke som vi arbetade för att ålägga kommissionen skyldigheter och begränsa dess utrymme att bedöma de formella krav för godtagbarhet som vi har infört. Jag vill lugna de ledamöter som har tagit upp berättigade och begripliga farhågor som vi diskuterade under debatten och som vi i många fall försökte komma fram till lösningar på.
Eftersom denna fråga ligger mig varmt om hjärtat vill jag till sist framhålla vikten av att det införs offentliga utfrågningar för representanter för medborgarinitiativ, vilka kommissionen ska organisera tillsammans med Europaparlamentet. Som ordförande i utskottet för framställningar vill jag uttrycka min tillfredsställelse över att denna uppgift enligt ett avtal mellan berörda parter sannolikt kommer att åläggas det utskott som jag är ordförande i.
Matthias Groote
(DE) Fru talman! Jag vill börja med att tacka alla som har gjort detta möjligt, särskilt den förra vice talmannen Sylvia-Yvonne Kaufmann, som gjorde så mycket av det förberedande arbetet under den förra valperioden för att se till att den dag skulle komma då det europeiska medborgarinitiativet blev verklighet.
Medborgarna i EU känner ibland att EU och dess institutioner befinner sig på mycket stort avstånd från dem. Detta instrument - det europeiska medborgarinitiativet - kommer att föra institutionerna närmare medborgarna. Det är ett fantastiskt instrument som kommer att stärka demokratin, göra människor mer delaktiga och göra det möjligt för dem att ta initiativ. Jag anser att det finns två saker som kommer att vara mycket viktiga de närmaste månaderna. Den ena är att göra medborgarinitiativet tillgängligt, även digitalt tillgängligt, via Internet på ett sätt som gör det enkelt, men även säkert, att använda. Den andra är att om ett medborgarinitiativ godtas bör det följas av en rättsakt. Min fråga till kommissionen är därför: hur ska vi i framtiden bestämma vilka initiativ som ska resultera i en rättsakt eller bara en utfrågning? Ni kan kanske förklara detta, herr Šefčovič? Jag vill också än en gång tacka er för ert arbete och för det arbete som har gjorts av rådet.
György Schöpflin
(EN) Fru talman! Lanseringen av medborgarinitiativet är tveklöst en av de viktigaste händelserna i den europeiska integrationsprocessen. Det innebär en kvalitativ omfördelning av makten inom EU och har potential att leda till ett avsevärt nytänkande inom den europeiska politiken.
Att placera medborgarna på samma nivå som parlamentet och rådet genom att ge dem rätt att uppmana kommissionen att lägga fram lagförslag kommer att få långtgående konsekvenser. Den nya institutionen gör det till exempel möjligt att ifrågasätta ett av integrationsprocessens grundläggande kännetecknen - nämligen att den ända från början har varit elitstyrd. Detta har i flera avseenden varit mycket framgångsrikt, men det råder heller ingen tvekan om att integrationsprocessen i dag, utan medborgarnas aktiva stöd, har stött på problem. Det finns i själva verket mer och mer som tyder på att medborgarna ser EU som avlägset, komplicerat och ogenomträngligt. De har haft mycket få anledningar att engagera sig i EU eftersom det inte har funnits några metoder att göra detta.
Det är detta medborgarinitiativet kommer att råda bot på. Det är ett instrument som kan överbrygga klyftan mellan EU och de breda lagren. Det ligger i allas intresse att instrumentet nu ska fungera och fungera så effektivt som möjligt.
Sylvie Guillaume
(FR) Fru talman, mina damer och herrar! Jag vill börja med att tacka alla föredragande och särskilt min kollega och granne Zita Gurmai för deras utomordentliga arbete med denna fråga.
Medborgarinitiativet är en av de mest intressanta nyheterna i Lissabonfördraget. Det utgör, som jag ser det, en ny lagstiftningsrätt inom EU-institutionerna som läggs i händerna på medborgarna.
I en situation där känslan av tillhörighet till unionen fortfarande är för svag och där antalet röstskolkare i framför allt valet till Europaparlamentet är särskilt oroväckande, kommer detta nya instrument att göra det möjligt för EU-medborgarna att bli fullfjädrade aktörer i den europeiska demokratin. Denna fråga väcker dessutom en enorm nyfikenhet och ett tydligt intresse.
Att enbart lyfta fram de risker som medborgarinitiativet kan medföra sänder därför en dålig signal. Även om denna möjlighet naturligtvis måste hanteras på rätt sätt får vi inte vara rädda för de diskussioner som den kan leda till.
Kompromissen mellan parlamentet och rådet är en perfekt avvägning och när texten väl har antagits kommer det att handla om att se till att instrumentet träder i kraft så snabbt som möjligt, för det är vad medborgarna förväntar sig av oss och det här är en viktig möjlighet.
(Applåder)
Carlo Casini
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! I egenskap av ordförande i utskottet för konstitutionella frågor tar jag till orda för att först och främst tacka alla ledamöter i mitt utskott för deras gedigna arbete, i synnerhet Alain Lamassoure och Zita Gurmai, som gjorde ett fantastiskt jobb för att uppnå målet att genomföra en av de viktigaste förändringarna i Lissabonfördraget.
Utskottet lyssnade också till synpunkter från alla nationella parlament och sakkunniga, arbetade i nära förbindelse med kommissionen - vilket jag vill rikta ett uppriktigt tack för till kommissionsledamot Maroš Šefčovič - och med en öppenhet för dialog från rådets sida, för vilken jag vill tacka Olivier Chastel.
Det fungerade också mycket bra att tillämpa artikel 50 i arbetsordningen, vilket gjorde det möjligt för oss att arbeta effektivt tillsammans med utskottet för framställningar.
Jag var personligen för ettårsfristen för förordningens ikraftträdande, vilket absolut inte var menat att försena tillämpningen, utan i stället säkra ett fullständigt och noggrant första genomförande, så att alla medlemsstater, utan undantag, kan uppfylla kravet på förberedelser av deltagande och kontroll av instrument.
Jag anser att den viktigaste positiva effekten av den nya ordningen är att öka medvetenheten bland EU-medborgarna, som nu har fått rätt att delta i lagstiftningsprocessen, bland annat genom att fungera som en sporre. Jag är också säker på att systemet kommer att göra det lätt för medborgarna att delta, men också förebygga missbruk.
Jag tycker slutligen - så här ett par dagar före julen - att antagandet av denna förordning är en fin julklapp till EU-medborgarna och till EU självt.
Jo Leinen
(DE) Fru talman! Jag är glad att få tala efter min efterträdare i utskottet för konstitutionella frågor, för jag har stött detta projekt i tio år och det europeiska medborgarinitiativet togs med i fördragstexten nästan i sista sekunden. Då var det ledamöterna i detta parlament och i de nationella parlamenten som tog initiativet i konventionen. I och med detta inleds ett nytt kapitel i relationerna mellan medborgarna och EU-institutionerna. Vi hoppas alla att detta kommer att minska avståndet mellan folket och politiken i EU. Medborgarinitiativet blir inget universalmedel, men det kan bli till stor hjälp. Jag vill framför allt se mer öppenhet i EU i form av en gränsöverskridande debatt om aktuella frågor som angår medborgarna. Inom mitt område - miljön - kan jag tänka mig en rad frågor som kan sättas på EU:s agenda med hjälp av detta instrument och framför allt på agendan för kommissionen i egenskap av EU:s regering eller verkställande organ. Jag vill även fråga kommissionen hur den förbereder sig för dessa framtida initiativ. Vi får inte göra människor besvikna.
Jag vill tacka alla och särskilt föredragandena Zita Gurmai och Alain Lamassoure för deras utomordentliga arbete.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Fru talman! Det här är verkligen en lyckosam och viktig dag för Europaparlamentet. Jag hoppas verkligen att vi godkänner denna mekanism, som kommer att ge våra medborgare möjlighet att medverka till att skapa EU:s framtid, inte bara genom att välja Europaparlamentet, utan även genom att aktivt delta i skapandeprocessen. Det är mycket viktigt att medborgarna kan göra sina röster hörda. För ett par år sedan fick jag själv möjlighet att representera tiotusentals EU-medborgare när jag lade fram en framställning inför Europaparlamentet och jag är mycket glad över att framställningen ledde till att Europaparlamentet antog en resolution. Det är fantastiskt när man känner att man kan göra sin röst, sin röst som medborgare, hörd i EU:s institutioner. Det måste finnas en dialog mellan Europeiska kommissionen och medborgarna, och det får inte finnas några situationer som får medborgarna att tappa motivationen. Det handlar om att erkänna och identifiera vissa problem och hitta en gemensam lösning på dem, men processen måste vara säker och genomlyst och vi måste tillämpa subsidiaritetsprincipen.
Ioan Enciu
(EN) Fru talman! Jag vill börja med att tacka Zita Gurmai och Alain Lamassoure för detta betänkande. Jag välkomnar verkligen medborgarinitiativet. Det är ett mycket positivt gräsrotsinitiativ som kommer att få det demokratiska underskottet mellan folket och EU-institutionerna att minska avsevärt. Det ger inte minst medborgarna en plattform att uttrycka och lägga fram förslag till EU-lagstiftning. Genom att namnunderskrifter för initiativet måste samlas in i minst en fjärdedel av alla medlemsstater ser man till att initiativet representerar kravet på ett lagförslag från ett tvärsnitt av samhället.
Jag vill slutligen betona att det är viktigt med en fullständig genomlysning av vilka som ligger bakom initiativ och av organisatörernas finansieringskällor.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Fru talman! Jag vill tacka föredragandena, för deras arbete kommer att ge EU:s män och kvinnor möjlighet att omsätta sin oro i initiativ i Europaparlamentet.
I dag stärker vi demokratin genom att föra beslutsprocesserna närmare medborgarna och göra dem mer öppna och överläggande, samt alltid inriktade på folket.
Denna förordning ingår i Europa 2020-strategin och är ett viktigt instrument för att ta tillvara kunskaper och begåvningar i samhället. Det kommer även att kräva att vi lär oss nya färdigheter för att bli mer synliga som politiska ledare i virtuella samhällen, i det digitala samhället, och för att leda på ett sätt som ligger närmare folket och är mer mänskligt. Det är ett steg mot ett politiskt nytänkande som ska hjälpa oss att bli mer öppna och återupprätta folks förtroende för politiken.
Medborgarinitiativet kommer slutligen att skapa möjligheter för regionerna att övervinna bristen på erkännande som de har i EU:s nuvarande institutionella struktur. Jag är säker på att även regionerna med beslutsamhet och uppfinningsrikedom kommer att dra nytta av denna mekanism för att föra fram sina förslag direkt inför detta parlament.
Oreste Rossi
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Före Lissabonfördraget var EU inte öppet för krav från sina medborgare, vilket delvis berodde på att två av dess viktigaste organ - kommissionen och rådet - inte väljs som parlamentet, utan utses, men också för att det inte fanns någon bestämmelse om folkligt deltagande.
I och med att det nya fördraget har trätt i kraft kan EU-medborgarna lägga fram förslag till initiativ genom att samla in tillräckligt många namnunderskrifter. Vi är ganska positiva till förordningen, eftersom den är en förbättring av kommissionens ursprungliga text. Förfarandet för att bedöma om förslaget är godtagbart kombineras med ett registreringsförfarande och följs av insamling och kontroll av namnunderskrifter.
Betänkandet är dessvärre otillfredsställande eftersom det inte finns någon mekanism för att kontrollera namnunderskrifternas äkthet. Detta kan leda till att falska namnunderskrifter lämnas in och därmed minska initiativets demokratiska värde.
Andrew Henry William Brons
(EN) Fru talman! Medborgarinitiativet har många täckmantlar. Är det en framställning? Ja, men inte en som får utformas fritt. Framställaren får i förväg veta vad han kan begära, vilket måste vara något som ligger inom kommissionens behörighet, och vad han inte kan begära, vilket är något som kommissionen anser vara oseriöst eller strida mot så kallade europeiska värderingar.
Är det en folkomröstning? Absolut inte. Det har felaktigt beskrivits som ett exempel på direktdemokrati, men det kommer inte att bli fråga om någon folkomröstning för alla medborgare. Inte ens om en miljon namnunderskrifter samlas in behöver kommissionen agera.
Det kommer inte ens att vara ett verkligt medborgarinitiativ. Det är osannolikt att vanliga medborgare kommer att organisera sig självständigt. Bara mäktiga intressen kommer att finna det enkelt att mobilisera en opinion. Och det kommer framför allt att vara kvasidemokratisk kosmetika för en odemokratisk institution.
Betyder det att vi är emot det? Nej. Jag är säker på att engagerade motståndare kommer att dra nytta av det för att rasera det europeiska projektet.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Fru talman! Det europeiska medborgarinitiativet ska vara ett instrument som gör det möjligt för medborgarna att i ökad utsträckning delta i EU:s verksamhet, vilket i sin tur ska stärka den tydligt bristfälliga kommunikationen mellan EU och dess medborgare. Namn, adress, nationalitet och namnunderskrift - jag håller helt med om att detta borde räcka för att se till att personer som skriver under verkligen existerar och inte har skrivit under två gånger. Att slopa kravet på identifiering genom en ID-handling - ett beslut som dessvärre inte har fattats - kan vara mycket viktigt för att skapa ett medborgarvänligt instrument.
I tider då skyddet av personuppgifter väcker särskild oro kan insamling av konfidentiella personuppgifter som ID-nummer avskräcka många medborgare från att skriva under ett initiativ. Det är tydligt att de tjänstemän som har drivit kravet på ID-handlingar inte har insett detta. Att göra det möjligt för EU-medborgarna att lägga fram förslag till ny lagstiftning i frågor av social betydelse är ett ovärderligt inslag av demokratin och jag känner mig hedrad över att få delta i en process som kommer att ge EU:s invånare detta verktyg.
Kriton Arsenis
(EL) Fru talman! Jag vill tacka föredragandena för deras utomordentliga arbete. Vi bestämde att medborgarnas rättighet att begära att kommissionen ska ta lagstiftningsinitiativ skulle ingå i vår europeiska konstitution, Lissabonfördraget. Våra medborgare har tagit till sig detta och redan satt igång det första initiativet genom att samla in mer än en miljon namnunderskrifter. Den fråga de har valt är en fråga som verkligen rör oss alla, en fråga i vilken kommissionen bör agera även utan namnunderskrifter. De har tagit upp problemet med Efsas självständighet i förhållande till bioteknikföretagens intressen, ett problem vars existens som kommissionsledamot John Dalli har erkänt, och krävt ett moratorium för grödor tills det finns säkra kontrollmekanismer för att fastställa hur modifierade organismer påverkar människors hälsa, den biologiska mångfalden och livsmedelssäkerheten. Jag uppmanar kommissionen att ta sig an detta initiativ.
Constance Le Grip
(FR) Fru talman! Även jag vill tacka våra fyra föredragande som har gjort ett enastående arbete och gett kommissionens ursprungliga text ett betydande mervärde från Europaparlamentet.
Det medborgarinitiativ som vi i gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) står i begrepp att anta med stor entusiasm är ett stort framsteg från Lissabonfördraget. Och var så säker, detta instrument kan verkligen förändra det europeiska politiska landskapet, förutsatt att vi använder det både klokt och oförväget. Det kan göra det möjligt för EU-medborgarna att delta direkt i EU:s politiska debatt. Det kan göra det möjligt att få fram en europeisk folkopinion, opinionen bland Europas kvinnor och män som möts för att debattera, som antar en gemensam ståndpunkt och som slår sig samman för att driva verkligt europeiska frågor. Men vi får inte göra våra medborgare besvikna.
Låt oss uppmana våra medlemsstater att snabbt införa tillämpningsföreskrifter där det behövs. Låt oss inte göra våra medborgare besvikna, eftersom det handlar om att stärka den europeiska demokratin.
Judith A. Merkies
(NL) Fru talman! Även jag vill tacka alla, särskilt våra medborgare, och jag ser fram emot ett konstruktivt samarbete.
Det är förvisso sant att vi framför allt måste se till att vi sätter en låg gräns, vilket betyder att alla måste få delta i ett medborgarinitiativ. Det är därför olyckligt att unga människor under 18 år förvägras denna möjlighet, för det är just dem vi så gärna vill ska engagera sig i politiken.
Det är också olyckligt att vi har överlåtit åt medlemsstaterna att bestämma om initiativ ska kunna organiseras genom Internet eller inte. Man kan väl ändå inte förvänta sig att vi fortfarande ska arbeta med papper i vår tid, då närvaro på nätet har visat sig vara ett effektivt sätt att organisera människor, både politiskt och utifrån deras intressen.
Exakt vad är det vi tror att vi ska kunna uppnå med medborgarinitiativet? Jag anser faktiskt att kommissionen på ett mycket tidigt stadium ska kunna säga om vissa förslag, t.ex. de som har förts fram här, såsom förslaget om att avskaffa parlamentet, faktiskt utgör medborgarinitiativ eller inte. Vad kan man göra åt den saken? Vem kommer att utarbeta sådana saker och när kan vi förvänta oss ett lagförslag?
Vi politiker lever i glashus. Människor kan titta in och nu kan de även hälsa på och delta. Jag ser fram emot ett konstruktivt samarbete.
Talmannen
För dem här i kammaren som ville delta i debatten i enlighet med ögonkontaktsförfarandet: jag kommer inte att kunna tillåta fler talare. Jag vill dock påminna er om att ni enligt arbetsordningen kan inkomma med en skriftlig förklaring som sedan bifogas det fullständiga förhandlingsreferatet, så jag vill uppmana er att göra det om ni så önskar.
Maroš Šefčovič
kommissionens vice ordförande. - (EN) Fru talman! Jag vill börja med att tacka parlamentets ledamöter för deras starka stöd för denna förordning. Jag vill också tacka dem för den mycket positiva europeiska energi som parlamentet har utstrålat under denna debatt. Som vi såg i morse är det här ett ganska krävande år för EU, men jag tror att debatten har visat att i dag är en mycket bra dag för EU:s medborgare och en mycket bra dag för EU. Jag vill understryka att kommissionen vill att detta viktiga initiativ ska bli en framgång och kommer att hantera det i en mycket konstruktiv anda.
För att besvara några av de frågor som har ställts av ledamöterna vill jag försäkra dem om att vi kommer att hjälpa organisatörerna. Vi kommer att organisera kontaktpunkter, vi kommer att organisera en telefonlinje för råd till organisatörer om vad som är möjligt och inte, vilken typ av bestämmelser som är på gång, vilken typ av initiativ som organiseras och vilken typ av konkurrerande eller motsatta förslag som vi har fått från andra organisationskommittéer. Vi kommer att försöka vara så användarvänliga och så medborgarinitiativvänliga som möjligt.
Vi tar de farhågor som Anna Maria Corazza Bildt och Carlo Casini tog upp på stort allvar. Därför kommer vi under hela processen att insistera på vikten av att bevara den institutionella balansen i denna förordning och av att bevara kommissionens ensamrätt att ta initiativ, för kommissionen är ansvarig inför alla medborgare - inte bara inför organisatörerna bakom initiativet, utan inför de övergripande europeiska intressena. Även detta måste vi följa upp under denna process.
För att svara Matthias Groote vill jag försäkra honom om att när ett europeiskt medborgarinitiativ väl har godtagits kommer vi att följa det förfarande som fastställs i förordningen. Organisatörerna kommer att tas emot på lämplig nivå - av kommissionsledamöter eller generaldirektörer - och vi kommer därefter att närvara på högsta möjliga nivå i de utfrågningar som anordnas av Europaparlamentet. Inom tre månader kommer vi i ett meddelande mycket exakt ange om vi tänker följa upp med ett lagstiftningsförslag, undersöka frågan närmare eller - om initiativet är alltför kontroversiellt - inte gå vidare med ett förslag.
Jag hoppas att detta nya instrument ska hjälpa oss att få en bättre europeisk debatt i EU och fler europeiska samtalsämnen i de nationella huvudstäderna. Jag hoppas att det europeiska medborgarinitiativet blir mycket framgångsrikt och att vi kommer att få se detta i samband med den första översynen.
(Applåder)
Olivier Chastel
Fru talman, ärade ledamöter! Låt mig säga ett par ord efter kommissionsledamot Maroš Šefčovič.
Detta är, som debatten har visat, ett fascinerande ämne. En del frågor är fortfarande obesvarade, alla farhågor har inte skingrats. Det här är en verklig kompromiss.
Låt oss väcka medborgarinitiativet till liv. Låt oss bedöma förordningen på lång sikt, vilket förstås ger oss möjlighet att utveckla dess funktion.
Tack än en gång för ert samarbete. Jag önskar medborgarinitiativet lycka till.
Zita Gurmai
föredragande. - (EN) Herr talman! Jag vill tacka mina kolleger för deras inlägg. Jag är mycket glad över att de flesta av oss är positiva till att lägga ännu ett skikt till vår europeiska demokrati.
Det är helt naturligt och bara att vänta att det finns en oro, men om vi ger oss på något helt nytt kan vi inte besvara alla frågor och stilla all oro på förhand. Jag är dock säker på att den förordning som vi lägger fram i dag angriper många av de problem som vi kunde föreställa oss när vi utarbetade den.
Vi ska inte vara rädda för denna nya sida av demokratin. Vi ska lyssna mer uppmärksamt på EU:s medborgare och vi ska inte vara rädda för att göra det. Det är ju ett av de långsiktiga målen, eller hur? Vi ska bara vara rädda för att det europeiska medborgarinitiativet inte används i fördragets anda, att det inte används för det avsedda syftet utan missbrukas eller inte används alls.
Vi har med hjälp av Sylvia Kaufmann, som lade fram det första betänkandet om det europeiska medborgarinitiativet i parlamentet, gjort vårt bästa att minska denna risk i förordningen. Jag vill även tacka Maroš Šefčovičs och Alain Lamassoures team och våra andra kolleger. Jag vill även tacka teamet som arbetar för det ungerska ordförandeskapet i Europeiska unionen för deras samarbete.
Jag vill understryka att genomförandet av förordningen är av avgörande betydelse och i detta sammanhang erbjuda det inkommande ungerska ordförandeskapet min hjälp och mitt samarbete.
Jag är säker på att omröstningen om en timme kommer att stödja kompromissen mellan EU:s institutioner. Det här är det enda sättet vi kan ge EU-medborgarna en fin julklapp: en stark förordning om det europeiska medborgarinitiativet. Låt oss inte tvinga dem att vänta längre.
Tack så mycket för uppmärksamheten och jag önskar er alla och alla medborgare här som har bevittnat detta en god jul och ett gott nytt år!.
Alain Lamassoure
föredragande. - (EN) Fru talman! I denna stund, när allt har blivit sagt, låter jag gärna er få sista ordet i denna fråga, som ni är lika insatt i som jag.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum inom kort.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Elena Băsescu
Jag vill tacka föredragandena till betänkandet för resultatet av omröstningen i utskottet. Medborgarinitiativet har ett stort symbolvärde och är ett av de effektivaste sätten att stärka demokratin i EU. Det nya instrumentet måste vara lätt att använda, tillgängligt och trovärdigt för medborgarna. Jag bör nämna att Rumänien under förhandlingarna med rådet lyckades uppnå en balans mellan initiativets tillgänglighet och reglerna för att förhindra att det missbrukas. Jag tror att de senaste ändringarna inkluderar snabbare kontroll av om förslag kan godtas, en lägre gräns när det gäller antalet deltagande länder och en enklare process för undertecknandet av framställningar. Jag vill betona hur viktigt det är att reglera detta instrument i hela EU. Vi måste leta efter en lösning som uppmuntrar allmänheten att delta. Kommunikation och informationskampanjer spelar här en viktig roll.
Dominique Baudis
Medborgarinitiativet ska äntligen se dagens ljus. Denna fantastiska demokratiska innovation kommer att lägga grunden till ett nytt EU-medborgarskap. Det kommer att bli det instrument som gör det möjligt för den europeiska allmänheten att direkt uttrycka sina åsikter i frågor som kan vara avgörande för vår gemensamma framtid. Möjligheterna att ingripa är lika viktiga som det utvidgade mandatet för unionen. Europaparlamentet uppmuntrar ett snabbt och effektivt genomförande. Initiativet infördes genom Lissabonfördraget, men EU-institutionerna var ändå tvungna att komma överens om de praktiska arrangemangen. Villkoren för att organisera ett initiativ, som parlamentet ville skulle vara flexibla (en miljon människor från minst en fjärdedel av medlemsstaterna, vilket i dagsläget betyder sju länder), kommer att ge medborgarna allt de behöver för att begära att kommissionen ska lägga fram ett nytt lagförslag. Detta kommer att bli möjligt nästa år.
Piotr Borys
Genom Lissabonfördraget gav vi invånarna i EU en nationalitet. Nästa steg är att EU-medborgarna får ett medborgarinitiativ. Det är sällsynt att en lagstiftande eller verkställande myndighet överlåter en del av sin makt till medborgarna. Det är ett tecken på stor mognad. Det är vårt svar på det demokratiska underskottet.
Vårt arbete bygger inte bara på representativ demokrati - det bygger också på deltagardemokrati. Den tidigare utvecklingspolitiken och samrådet med medborgarna i beslutsprocessen har inte alltid motsvarat EU-befolkningens förväntningar. Medborgarinitiativet, som är resultatet av en svår kompromiss, har först och främst säkrat fullständig öppenhet. För det andra har vi förenklat hela systemet. Vi har också infört en nyhet i form av möjligheten att göra stödförklaringar på Internet. Nu väntar ett omfattande arbete för att främja medborgarinitiativet och detta arbete måste göras av såväl kommissionen och parlamentet som medlemsstaterna. Vi bör även fundera över om öppenhet för medborgarinitiativet kan hotas av demagogiska eller populistiska förslag. Jag tror inte att detta kommer att hända. Varje initiativ som läggs fram av medborgarna kommer av nödvändighet att förutsätta en större ansvarsfullhet från kommissionens och parlamentets sida.
Zuzana Brzobohatá
Genom Lissabonfördraget lades den grund till det nya europeiska medborgarinitiativet som dittills hade saknats i EU:s beslutsprocess. Personligen välkomnar jag den nya möjligheten, som är ett svar på den kritik som ofta framförs om att EU har ett demokratiskt underskott i sina beslutsprocesser. Det nya instrumentet gör det möjligt för EU-medborgarna att vända sig direkt till kommissionen och kräva att den ska lägga fram ett lagförslag för att ta itu med en viss fråga. Detta fördjupar förhållandet mellan EU-medborgarna och EU-institutionerna, eftersom det eliminerar detta ofta kritiserade demokratiska underskott i beslutsprocesserna och gör medborgarna direkt delaktiga i beslutsfattandet. Genom det europeiska medborgarinitiativet förs, som jag ser det, EU-institutionerna närmare medborgarna och därmed överensstämmer det även med den subsidiaritetsprincip som är grundläggande i EU:s mekanismer för beslutsfattande. Jag vill även nämna att Regionkommittén har sagt att lokala och regionala myndigheter har visat ett intresse för det europeiska medborgarinitiativet. Sådana organ kan delta i processen som organisatörer eller anhängare. Det är trots allt de som står närmast medborgarna i EU. Det är bara ett av skälen till att jag stöder införandet av det europeiska medborgarinitiativet.
Jim Higgins
Jag var angelägen om att de europeiska medborgarna skulle få tillgång till detta kraftfulla instrument så snart som möjligt och jag är glad över att nu se slutet på lagstiftningsförfarandet ett år efter det att Lissabonfördraget trädde i kraft. Medborgarinitiativet är en av de viktigaste nyheterna i Lissabonfördraget. Det ger EU-medborgarna en ny rättighet som innebär att en miljon medborgare kan be Europeiska kommissionen att lägga fram en ny EU-lag och som därmed för EU närmare medborgarna. Medborgarinitiativet är ett värdefullt verktyg genom vilket medborgarna kan uppnå ambitiösa resultat genom lagarbete - det som är det europeiska projektets själva väsen. Initiativet kommer att se till att institutionerna fortsätter att arbeta med de frågor som ligger medborgarna närmast och samtidigt uppmuntra en debatt om EU-frågor över gränserna. Det här är ett arbete under utveckling och kommissionen ska lägga fram en rapport vart tredje år om genomförandet av initiativet.
Martin Kastler
Dagens omröstning om det europeiska medborgarinitiativet är en milstolpe för ökad demokrati i EU. Jag välkomnar kompromissen och kommer att ge den mitt stöd, eftersom Alain Lamassoures och Zita Gurmais betänkande är ett första steg i rätt riktning. Mina damer och herrar! Vi får inte vara rädda för att medborgarna får större möjligheter att uttrycka sin mening. Vi måste ge EU-medborgarna en större medbeslutanderätt, inte bara vart femte år i samband med valet till Europaparlamentet. Detta kräver mod, uthållighet och styrka. Mod att hela tiden återvända till dialogen. Uthållighet, för det är inte säkert att beslut kommer att kunna fattas snabbare, och styrka därför att vår representativa demokrati som jag ser det äntligen har fått ett mer deltagande inslag. Vårt mål måste vara att stärka dialogen i EU mellan medborgarna och politikerna. Det gläder mig att vi i dag har kommit ett steg närmare ett medborgarnas EU med hjälp av det europeiska medborgarinitiativet. Jag är övertygad om att vi européer en dag kommer att fatta gemensamma europeiska beslut i form av medborgarbeslut.
Tunne Kelam
skriftlig. - (EN) Hur EU ska föras närmare sina medborgare och medborgarna närmare EU är en av de viktigaste frågor som förmodligen har diskuterats ända sedan Europeiska gemenskapens födelse. Konventet om EU:s framtid utarbetade ett underlag för dagens Lissabonfördrag och lade även grunden till mekanismen för medborgarinitiativet. Nu ligger det på vårt bord i konkret form och inom en mycket snar framtid kommer alla medborgare i EU att kunna föra fram frågor som är viktiga för dem till EU:s beslutsfattare. Initiativet är en av de starkaste åtgärderna för att förena medborgarna i EU - ett initiativ som kräver gemensamma insatser, samarbete, samordning och viljan att arbeta tillsammans för ett gemensamt EU-mål. Alla röster i samhället räknas, men bara en förenad röst kan betyda mycket. Jag uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja detta initiativ och se till att det är lättillgängligt för alla. Jag välkomnar särskilt förslaget om gemensamma utfrågningar med kommissionen och parlamentet. Det är oerhört viktigt att det direktvalda Europaparlamentet är nära involverat och följer medborgarnas angelägenheter och frågor.
Ádám Kósa
Det är mycket viktigt att medborgarna så snart som möjligt kan ta initiativ i de frågor som har störst inverkan över deras liv, enligt ett på förhand fastställt förfarande och inom lämpliga ramar. Det är väl känt att jag är ledare för en av de äldsta representantorganisationerna för funktionshindrade i Ungern, det över hundra år gamla ungerska förbundet för döva och hörselskadade. Mina erfarenheter därifrån gör att jag redan nu vågar säga att Alain Lamassoures och Zita Gurmais arbete kommer att få påtagliga resultat i form av medborgarinitiativ. Det är med särskild sorg som jag noterar att initiativet ”million4disability”, som lanserades 2007 av de 80 miljoner funktionshindrade som bor i EU och som samlade in 1,35 miljoner säkra namnunderskrifter, ändå misslyckades. I dag skulle ett sådant initiativ få följder och leda till resultat och jag tackar alla för deras arbete i detta sammanhang.
Sirpa Pietikäinen
skriftlig. - (FI) Medborgarinitiativet är ett välkommet tillskott till ett aktivt medborgarskap. Förutom det rent rättsliga initiativet kommer det att spela en viktig roll för att få igång politiska debatter.
Men medborgarinitiativets räckvidd är ännu inte klappat och klart. Det europeiska medborgarinitiativet bör vara ett sätt att få till stånd ändringar av EU-fördragen. Genom Lissabonfördraget har till och med kommissionen befogenhet att lägga fram förslag om detta. Det är därför medborgarinitiativet även bör rymma en möjlighet att formulera ett initiativ. Man kan t.ex. tänka sig initiativ om sociala frågor som kanske har stöd i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Debatten om behovet av att ändra fördragen bör därför inte sluta med en snäv tolkning av medborgarinitiativet. Det måste vara mer flexibelt och ta hänsyn till allmänhetens synvinkel.
Cristian Dan Preda
Lanseringen av det europeiska medborgarinitiativet är ett bevis för att det som var ett av de främsta målen med den översyn av fördragen som resulterade i antagandet av Lissabonfördraget - att föra EU närmare sina medborgare - är mer än bara en abstrakt idé. Det europeiska medborgarinitiativet kommer på ett väsentligt sätt att bidra till att göra EU:s politiska system mer demokratiskt, eftersom det skapar en direkt förbindelse mellan medlemsstaternas medborgare och EU:s institutioner. Parlamentets text uppfyller kraven på att medborgarna ska få ett enkelt, lättillgängligt instrument, och möjligheten att samla in namnunderskrifter på Internet visar på förmåga att anpassa sig till det moderna samhällets verklighet. Initiativet kommer att ge de politiska partierna i Europa en chans att förändras från att vara strukturer som samlar nationella partier till att bli organisationer som mobiliserar medborgarnas vilja i gemensamma projekt. Effekterna av det europeiska medborgarinitiativet måste dock mätas inte bara på europeisk, utan även på nationell, nivå. Det faktum att minst 24 750 rumänska medborgare från och med nu kommer att kunna göra gemensam sak för att lägga fram ett sådant initiativ tillsammans med andra medborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna måste faktiskt ställas i relation till ett annat faktum, nämligen att det enligt den rumänska konstitutionen krävs minst 100 000 rumänska medborgare för att lägga fram ett lagstiftningsinitiativ i ett rent nationellt sammanhang.
Algirdas Saudargas
skriftlig. - (LT) Det gläder mig att en överenskommelse har nåtts om förordningen om medborgarinitiativet knappt ett år efter det att Lissabonfördraget trädde i kraft. Förordningen är en viktig landvinning som stärker de demokratiska principerna i EU. Den rättighet att ta initiativ till en lagstiftningsprocess som tilldelas en miljon medborgare kommer att uppmuntra intresset för och deltagandet i EU:s politiska liv. Det var mycket viktigt att parlamentet lyckades förenkla förfarandena för att lägga fram och organisera initiativ. Ett initiativ kan bara lyckas om det är enkelt att genomföra och tillgängligt för alla. Det måste vara tydligt och begripligt och medborgarna måste kunna och vilja delta i det. Det är samtidigt nödvändigt att sörja för en genomlysning av hur initiativet organiseras och finansieras, och initiativet måste förbli ett uttryck för medborgarna själva, inte för politiska och andra grupper. Jag anser att den slutliga förordningstext som vi idag ska rösta om bidrar till att säkra en sådan balans. Ett av målen med Lissabonfördraget är att föra medborgarna närmare EU och medborgarinitiativet kommer att bidra till att uppnå detta genom att skapa denna nya unika form av delaktighet för medborgarna i det politiska livet.
Olga Sehnalová
Att fastställa villkor för det europeiska medborgarinitiativet var en komplicerad process av förhandlingar och kompromisser och krävde många debatter i Europaparlamentet, kommissionen och rådet. Den ideella sektorn deltog också. Under debatten blev vissa problemområden tydliga, bl.a. hur man skulle bevara initiativets europeiska dimension, sättet att samla in namnunderskrifter och andra procedurfrågor. Den viktigaste frågan är dock den allmänna inställningen till medborgarinitiativet. Om vi ska få ut så mycket som möjligt av denna nya resurs får vi inte vara rädda för att sätta stopp för den öppna debatten och faktiskt börja använda den. Ja, det kommer att förekomma populistiska och tvistiga frågor, men det är därför det är så viktigt att ha en registreringsprocess för ett initiativ innan namnunderskrifterna börjar samlas in. Denna process ska slå fast om förslagen överensstämmer med EU:s grundläggande värderingar eller inte. Som skuggföredragande för utskottet för kultur och utbildning välkomnar jag den kompromiss som man har kommit fram till, särskilt sänkningen av det minsta antal länder som krävs för att registrera ett initiativ till en fjärdedel av medlemsstaterna, och det faktum att Europaparlamentet kommer att spela en aktiv roll i den offentliga utfrågningen om godtagna initiativförslag. Jag anser naturligtvis att även valda representanter ska få möjlighet att delta i organiseringen av initiativ. Jag är övertygad om att det europeiska medborgarinitiativet i framtiden kommer att bli ett äkta uttryck för EU:s medborgare.
