Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Georgios Papastamkos
(EL) Herr talman! Den globala finanskrisens negativa inverkan på den internationella handeln visar sig nu. Det räcker med att konstatera att tillväxten i den globala handeln minskade från 8,5 procent 2006 till 5,5 procent 2007, och bara var i storleksordningen 4 procent 2008. En speciell mekanism har införts inom ramen för Världshandelsorganisationen för att övervaka de åtgärder som organisationens medlemsstater har antagit och håller på att anta i syfte att stödja de ekonomiska sektorer som har drabbats.
Med tanke på den särskilda betydelse som utrikeshandeln har för ekonomin, tillväxten och sysselsättningen i Europeiska unionen uppmanas kommissionen att inom ramen för tillämpningen av den ekonomiska återhämtningsplanen omedelbart gå i spetsen för ett multilateralt initiativ till stöd för handeln. Den uppmanas också att samordna ett sådant initiativ med Världsbankgruppens arbete och andra multilaterala utvecklingsorganisationers arbete.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Herr talman! Det internationella, politiska, militära, ekonomiska och finansiella systemet befinner sig under press på grund av den nuvarande krisen. EU är en central del av detta system. Unionen verkade vara Europas enda recept för att behålla sin roll i den bipolära världen. Den utvidgades framgångsrikt för att återförena kontinenten i slutet av det kalla kriget, och man förlitar sig nu på den för att bevara tidigare landvinningar och fortsätta integrationen när det åter blir bättre tider.
Det är ingen lätt uppgift, särskilt inte för det nuvarande ordförandeskapet, men heller inte för de kommande ordförandeskapen, som kommer att behöva hantera det fortsatta institutionella dödläget i fråga om Lissabonfördraget och övergången till ett nytt parlament och en ny kommission, samtidigt som man bekämpar protektionistiska tendenser, hot om att åternationalisera viktig politik och potentiella internationella kriser i våra grannländer.
EU befinner sig därför i ett avgörande läge. Det kan bära eller brista. Vår framgång kommer att vara beroende av en fullständig förståelse av att solidaritet är det enda sättet att hantera alla dessa stora utmaningar och fortsätta vår odyssé i världsfrågorna.
Magor Imre Csibi
(RO) Sedan parlamentsvalet i Rumänien befinner sig de politiska partier som är i opposition i en svår situation. De partier som har makten försöker isolera och till och med utestänga dem från den lokala politiken och förvaltningen.
Att regeringen på politiska grunder byter ut kommunala beslutsfattare under dagens ekonomiska kris visar att den saknar ansvarskänsla. Följden blir en risk för att projekt som särskilt riktar sig till kommunerna kommer att sinkas.
Den nuvarande regeringens demokratiska trovärdighet kan ifrågasättas i fallen med de två kommunfullmäktigeledamöterna i Braşov, Vasile Bran och Iulian Mara, som valdes av lokala väljare och vilkas ställning ännu inte har formaliserats åtta månader efter kommunalvalet. Valet av Vasile Bran ogiltigförklarades utan grund genom ett beslut av kommunfullmäktige, och Iulian Mara kunde inte svära eden eftersom beslutet att godkänna valet av honom ifrågasattes genom ett administrativt förfarande av prefekten i Braşovprovinsen.
Makthavarnas företrädare inkräktade på de lokala befogenheterna utan att respektera medborgarnas önskemål, bröt mot lagen och ersatte de två ledamöterna med två andra personer som majoriteten valde ut.
Jag anser att den nuvarande regeringen måste vara medveten om att man inte kan strunta i lagen för att man har majoritet. Missbruk av det här slaget måste stoppas och respekten för lagen upprätthållas. Medborgarnas röst får inte ogiltigförklaras på grund av majoritetens diktatur.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Herr talman! Förra veckan besökte en informell delegation med parlamentsledamöter Palestina och Israel. Vi besökte också Gazaremsan. Det vi såg där gjorde mig väldigt upprörd och oerhört sympatiskt inställd till den ockuperade palestinska nationen. De FN-organ som är aktiva i regionen delar min upprördhet.
Jag kan bara se en lösning på den här situationen: en palestinsk stat bör skapas mycket snabbt och utan några förbehåll. När det judiska folket bildade sitt land 1948 bad de inte palestinierna om lov. I dag får inte Israel obstruera det palestinska folkets vilja. Jag upprepar: en förtryckt nation bör ovillkorligt och skyndsamt ges stöd, så att denna gamla konflikt får ett slut.
Jag anser att dylika åtgärder skulle förstärka freden i hela världen, men framför allt bör vi göra det för att palestinierna helt enkelt förtjänar en egen stat.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Herr talman! Tydligen var några av de förslag som den amerikanska utrikesministern framförde till israelerna under sitt besök att de skulle sluta bygga och utvidga bosättningar på Västbanken, att de skulle öppna vägspärrarna och sluta bygga murar och utestänga palestinierna från östra Jerusalem och - när det gäller Gaza - att de skulle tillåta att den cement och det byggnadsmaterial som behövdes fick importeras.
Det är bra förslag, men det verkar som om hon talade för döva öron, för israelerna tillåter inte att detta material förs in i Gaza, och de har inga skrupler mot att olagligt utvinna tre fjärdedelar av det material som levereras till den israeliska byggnadsindustrin från Västbanken och skoningslöst förstöra miljön, utan att de rättmätiga markägarna har fått någon som helst ekonomisk nytta av detta.
Det är dags att Förenta staterna och Europeiska unionen bryter Israels straffrihet och gör mer än bara pratar och föreslår.
(Applåder)
Hans-Peter Martin
(DE) Herr talman! Jag vill framhålla en sak som är en verklig skamfläck för parlamentet, nämligen pensionsfonden.
Enligt en artikel i tidskriften Stern nyligen var minst 76 tyska parlamentsledamöter med i fonden. Det gäller dock bara föreningen, inte fonden. Härmed uppmanar jag er, herr Pöttering, att i egenskap av parlamentets talman översända den fullständiga listan med fondmedlemmar till det tyska underhusets förvaltning, eftersom misstanke om grovt bedrägeri enligt relevanta bestämmelser i ert hemland automatiskt blir följden om det skulle visa sig att dubbla utbetalningar har gjorts. Detta måste sedan följas upp med undersökningar, och de tyska myndigheterna har rätt att få höra detta av er.
På samma sätt har vi alla rätt att få veta hur stort fondens underskott är. Någonting har tystats ned här och det finns risk för att spekulanter än en gång räddas med hjälp av många miljoner av skattebetalarnas pengar i slutet av valperioden. Det får inte ske!
Talmannen
Parlamentets presidium kommer att hantera den här frågan på ett lagligt korrekt och politiskt sunt sätt - det kan ni vara säkra på.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! I Internationella atomenergiorganets senaste rapport dras slutsatsen att Iran har producerat tillräckligt mycket låganrikat uran för att tillverka en atombomb.
Det mest oroväckande är hur snabbt denna utveckling går. Enligt organets uppskattningar har Teheran under mindre än tre år skaffat sig 34 gånger så många urananrikande centrifuger som tidigare. Under de närmaste fem åren planerar Iran att addera 45 000 centrifuger till de befintliga 5 600. Detta kommer att göra det möjligt att tillverka kärnvapen i industriell skala. Detta innebär också att atombomber kan färdigställas, mot bakgrund av utvecklingen av missilkapaciteten och uppskjutningen av Irans första satellit.
Det betyder att politiken att hålla tillbaka Iran enbart genom halvhjärtade sanktioner och diplomati har misslyckats. Det har bara gett Teheran tillräckligt med tid för att fullfölja sitt kärnprogram.
Därför är det hög tid att överge den politik som i praktiken innebär undfallenhet och att koncentrera sig på ett gemensamt svar från EU:s sida på en potentiell utpressningssituation kopplad till kärnkraft eller ett ultimatum från Iran. Om förhandlingar ”som vanligt” är vårt enda alternativ även i en sådan situation kommer detta att innebära politisk kapitulation.
Hannes Swoboda
(DE) Fru talman! Vi ska behandla - men tyvärr inte debattera - betänkandet av Magda Kósáné Kovács om romerna. Jag vill ta tillfället i akt att framhålla denna fråga med tanke på den mycket svåra situation som råder. Det har förekommit ett antal incidenter i Ungern, men problemet är inte begränsat till detta land, där den ekonomiska krisen och de sociala problemen kanske kan förklara att angreppen på romerna tilltar igen. Detta är någonting som är särskilt förkastligt. Många romer - också från Österrike - har kontaktat mig och bett mig att ta upp detta, eftersom romerna i Europa åter har drabbats av fruktan. Jag vill uppmana också kommissionen att bevaka situationen mycket noggrant och att göra allt som står i dess makt för att se till att romerna - och även andra minoriteter, men nu talar vi just om romerna - inte behöver leva i fruktan igen i Europa. Det ska de inte behöva göra i vår tid.
Marco Cappato
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! I Italien har den ansvariga myndigheten för telekommunikationer, ett oberoende organ, utfärdat sin 43:e resolution mot den statliga televisionsmyndigheten för brott mot de italienska medborgarnas rättigheter att få information om initiativ från radikalerna - den 43:e resolutionen.
Sedan valet - för tio månader sedan - har det inte sänts några politiska debatter i Italien - de har ställts in i strid mot lagen. Det italienska parlamentets övervakningskommitté för radio och tv sammanträder inte, vilket också strider mot lagen. Detta handlar inte bara om Silvio Berlusconi: det handlar om ett system som högern, mitten och vänstern har och som kränker de italienska medborgarnas samhälleliga och politiska rättigheter.
Marco Pannella och jag måste lämna vårt arbete i morgon och skynda till Italien för att försöka skapa former av fredligt motstånd mot denna nya form av förnekelse av demokratin. Vi kommer att skicka ett meddelande till alla våra kolleger i parlamentet där vi förklarar dessa överträdelser i detalj och ber om ert stöd och er hjälp.
Bogusław Rogalski
(PL) Fru talman! Ännu en gång tvingas jag försvara de nationella minoriteternas rättigheter i Litauen i den här plenisalen. Dessa rättigheter kränks hänsynslöst av de litauiska myndigheterna och rättsväsendet.
I området runt Vilnius är över 70 procent av invånarna polacker. Hittills har namnen på gator och städer varit på två språk, precis som i många länder i Europeiska unionen där det finns nationella minoriteter. Nyligen beslutade Högsta förvaltningsdomstolen i Litauen att det är olagligt att sätta upp skyltar med gatunamn på polska bredvid de litauiska namnen, och beordrade att de skulle tas bort. I kommunen Vilnius har detta beslut genomförts - de polska gatunamnen har tagits bort i en region där de flesta invånarna tillhör den polska minoriteten.
Detta är inte acceptabelt i ett land som har varit medlem i Europeiska unionen i fem år. Det är ett tecken på extrem nationalism, bristande respekt för nationella minoriteters rättigheter och ett brott mot de grundläggande principer som Europeiska unionen bygger på.
Jag uppmanar de litauiska myndigheterna att återställa de polska namnen på gator och städer i områden där de flesta invånarna tillhör den polska minoriteten.
Georgios Toussas
(EL) Fru talman! Terrorism mot arbetarna med stöd av förtryckande statliga mekanismer är nu en normal strategi på slavarnas arbetsmarknad. Tusentals arbetare friställs och deras grundläggande arbetsrättigheter och sociala rättigheter stympas för att passa Prokrustessängen.
Ett typiskt exempel finns i Storbritannien, där man har upptäckt att ett privat företag samlar in information om arbetstagarorganisationer och arbetarnas sociala och politiska aktiviteter och säljer den till företag. I Grekland har processer för att få avskedade arbetare återanställda betecknats som olagliga och kränkande.
Arbetarna är självfallet fast beslutna att försvara sina rättigheter och har tagit till sig vad den 22-årige arbetaren Nikos Nikopoulos skrev i sitt öppna brev till den allmänna åklagaren i högsta appellationsdomstolen i Grekland. Han skrev bland annat följande:
”Det finns en del saker i livet som inte kan köpas eller säljas. Jag anser att min lön är en oförytterlig rättighet, en rätt till det välstånd jag producerar och som tillhör mig. Genom att benhårt vägra ta emot mutor eller terroriseras har jag blivit avskedad för andra gången. Jag har mottagit direkta hot mot mitt liv och min familjs liv.”
Detta uttalande illustrerar verkligen arbetarnas vilja och den väg de har valt.
(Talmannen avbröt talaren.)
Zsolt László Becsey
(HU) Under den senaste tiden har den allmänna opinionen i de medlemsstater som har anslutit sig de senaste fem åren, kanske delvis på grund av krisen, blivit allt känsligare för alla åtgärder som kan upplevas som att deras ställning som jämlika och likvärdiga medlemmar av unionen ifrågasätts eller misskrediteras. I min egen valkrets har vi hört anklagelser i den svenska televisionen och sedan på Internet om att det sätt på vilket gässen plockas i byn Harkakötöny är djurplågeri, trots att inga gäss har fötts upp där eller på den plats som utpekas på flera år. Det gläder mig att en stämning för förtal har ingivits i det här ärendet. Liknande ärekränkande uttalanden om tvångsmatning av gäss gjordes nyligen mot uppfödare i mitt land. Man krävde att företagen skulle bojkottas, vilket har orsakat ekonomisk skada. Intressant nog har det inte gjorts några sådana anklagelser mot de gamla medlemsstaterna. Dessa åtgärder vidtas på grund av att det finns ett ekonomiskt intresse, men det finns också en annan, uteslutande politisk form av förtal som består av uttalanden där etniskt baserade angrepp på den romska befolkningen i Ungern framställs som om de vore fakta, trots att det hittills till största delen inte har varit möjligt att bevisa att några sådana angrepp faktiskt har ägt rum. Jag ber kommissionen att bevaka den här polemiken noga och särskilt att inte sprida den, eftersom sådana uttalanden allvarligt skulle kunna bringa Europeiska unionen i vanrykte i mitt land inför valet.
Thierry Cornillet
(FR) Fru talman! I egenskap av parlamentets ständiga föredragande för humanitärt bistånd kom jag just tillbaka från Kivu i Demokratiska republiken Kongo. Jag hade hoppats kunna ge er ett optimistiskt budskap om en lösning på den här situationen och internflyktingarnas återvändande till sina hem.
Tyvärr har min optimism dämpats av det beslut som president El Béchir fattat om den största humanitära krisen, krisen i Darfur. Visst gör man rätt i att anklaga president El Béchir, eftersom det faktiskt är en kamp mot straffrihet, och det är rätt att se till att internationell humanitär rätt respekteras.
Men president El Béchir har just förstärkt bevisningen mot sig genom att fatta ett beslut som är olyckligt på två sätt: för det första eftersom det ökar det missnöje som redan finns med honom och för det andra eftersom detta i sig skulle kunna hänskjutas till Internationella brottmålsdomstolen, eftersom konsekvenserna för Darfur är oerhört allvarliga humanitärt sett.
Då kommer världen inte att glömma, men enbart ord kommer inte att räcka. Jag inser att vi kommer ifrån ämnet, men vi måste göra mer än bara prata och börja agera.
Ewa Tomaszewska
(PL) Fru talman! Att EU-medborgarna tvingas migrera för att hitta arbete, att de tvingas vara rörliga eftersom det inte finns något arbete där de bor betyder, tillsammans med den fattigdom som hänger samman med att inte ha något arbete, ofta att barnen tas om hand mindre väl och ibland till och med försummas.
Den ekonomiska kris som växer fram hotar att allvarligt öka arbetslösheten. Detta kan leda till att gatubarnens problem ökar. Dessa barn får inte lämplig näring och hälsovård, deras skolgång avbryts och ibland kommer de i kontakt med kriminella element. I tider av demografisk kollaps är detta inte bara förödande för enskilda barns utvecklingsmöjligheter, det är också ett socialt hot mot nästa generation. Det är viktigt att vi tar itu med detta problem.
Ilda Figueiredo
(PT) I går var det internationella kvinnodagen. Den inföll i en tid när kvinnornas situation, särskilt de arbetande kvinnornas, förvärras kraftigt eftersom de fortsatt utsätts för ojämlikhet och diskriminering.
Miljontals kvinnor och unga flickor måste i dag utstå en allvarlig försämring av sina levnads- och arbetsvillkor, usla pensioner, uppsägningar, arbetslöshet, otrygga anställningar, dåligt avlönat arbete, utbredd fattigdom och social utslagning. Dessa problem slår särskilt hårt mot kvinnliga arbetstagare och pensionärer samt funktionshindrade kvinnor, som berövas sina rättigheter i fråga om saker som är så avgörande för ett värdigt liv.
Därför vill jag dels framföra en hyllning till alla kvinnor i Europeiska unionen och i världen och dels här efterlysa brådskande åtgärder och en ny politik som gör att kvinnor kan utnyttja sina rättigheter i arbetet, familjelivet, samhället och politiken som fullvärdiga medborgare.
Vi måste skapa förutsättningar för att tillförsäkra arbetande kvinnor deras rättigheter, så att de kan vara mödrar och arbetstagare utan att bestraffas och så att de kan få rättvisa löner och pensioner som gör att de kan leva värdigt.
Árpád Duka-Zólyomi
- (SK) Återigen har vi ett problem med respekten för de etniska minoriteternas rättigheter i Slovakien och det beror på utbildningsministern, som tillhör det extremnationalistiska regeringspartiet.
Han har fattat ett beslut om att skolor som har undervisning på etniska minoritetsspråk hädanefter bara får använda historieböcker som är ordagranna översättningar av slovakiska böcker. Därav följer att historieundervisningen kommer att följa regeringspartiets diktat snarare än att vara baserad på fakta.
Detta strider mot det hittillsvarande bruket och mot minoriteternas internationellt tryggade rättigheter. Alla minoriteter i EU har en naturlig rätt att lära sig sin egen historia. Det finns en befogad upprördhet bland de ungerska lärarna och i hela den ungerska kolonin i Slovakien. Det är oacceptabelt att ett extremistparti ständigt sätter press på minoriteter på det här sättet. Det är oansvarigt att man under en global ekonomisk kris känner ett behov av att provocera etniska minoriteter. Det är att leka med elden att uppföra sig på detta sätt i så osäkra tider.
Olle Schmidt
Fru talman! Många med mig är oroade över den ökande antisemitismen i Europa. I min hemstad Malmö spelades under helgen en tennismatch i Davis cup, Sverige mot Israel. Det blev ingen vanlig match. Den spelades utan publik därför att den lokala politiska ledningen inte ansåg att säkerheten kunde klaras, ett synsätt som vi är många som kritiserat. I samband med matchen förekom demonstrationer, någon mycket våldsam. Visst är det legitimt att kritisera staten Israels politik, men denna kritik får inte övergå till hat mot judar i allmänhet, till antisemitism.
Överlevande från förintelsen ska inte behöva höra att det i Europa skanderas mördare, mördare när man samlas för att manifestera sitt stöd för staten Israel. I efterdyningarna av kriget i Gaza har en rad attentat skett i EU mot judisk egendom och judiska intressen, också i min hemstad. Alla demokratiska krafter måste här vara extremt tydliga. Europa har en förskräcklig historia denna får aldrig upprepas.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Fru talman! Eftersom de ideal som Europeiska unionen bygger på är mer än bara en slogan för mig gläder det mig att Europaparlamentet ska stå värd för en debatt i samband med 50-årsdagen av det tibetanska upproret.
Samtidigt är jag förvånad och ledsen över att datumet för debatten har fastställts till den 12 mars. Jag vill påminna dem som har glömt det om att det tibetanska upproret började den 10 mars. Den dagen kommer parlamentet emellertid att ägna sig åt frågor som typgodkännandekrav för motorfordons allmänna säkerhet och avgifter för tunga lastbilar.
Det är viktiga frågor, men icke desto mindre skulle de människor och institutioner som berörs av typgodkännandekrav för tunga lastbilar inte bli förolämpade om de här debatterna hade bytt plats. Men den 10 mars kanske är en årsdag på det här området som jag inte känner till. Det kanske är ”Världsdagen för typgodkännande av tunga lastbilar” eller ”Typgodkännandeinspektörernas dag”?
Det skulle vara mycket negativt för parlamentet om det skulle visa sig att det här valet av datum för debatten berodde på en önskan att minska dess betydelse.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Fru talman! Kommissionens förslag till direktiv mot diskriminering har stött på patrull hos många europeiska medborgare, som därmed befinner sig i det svåra läget att de tvivlar på värdet av detta förslag, som inkräktar på deras rätt att i sin egen stat besluta om frågor där Europeiska unionen saknar behörighet.
Jag tycker inte att vi ska ta upp sådana frågor inför Europaparlamentsvalet. Avskaffandet av symboler, avskaffandet av rätten att fatta beslut om liv är någonting som respektive stat ska besluta om. Vid en tidpunkt då Europaparlamentet avskaffar strukturer genom vilka dess ledamöter kan uttrycka sig fritt, såsom grupper med ledamöter från olika partier, kan vi inte tala om att avskaffa diskriminering.
Chris Davies
(EN) Fru talman! För en månad sedan avlade ni och jag vårt andra besök i år i Gaza. Andra har följt i våra fotsteg - Javier Solana har varit där, Tony Blair har slutligen tagit sig dit, och parlamentets talman har varit där för att själv se de villkor som palestinierna nu lever under.
Europaparlamentet uppmanade till att den ekonomiska blockaden skulle lyftas, men i mycket stor utsträckning fortsätter den. Vecka efter vecka fortsätter israelernas kollektiva bestraffning av det palestinska folket. Våra ord är vackra, men de är inte mycket värda när Israel vägrar lyssna. Fru vice talman! Jag ber er att uppmana talmannen att sammankalla ett sammanträde med gruppledarna och sitt kansli för att överväga hur våra ord kan omsättas i handling. Mina väljare frågar mig hela tiden: ”Ni har ett associeringsavtal med Israel. Hur kommer det sig att vi upprätthåller denna förbindelse från vår sida, medan den andra parten bortser från våra intressen och bemöter våra ord med sådant förakt?”
Talmannen
Tack, herr Davies, jag ska vidarebefordra er begäran.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) De europeiska värdena är särskilt viktiga för utbildningssystemet i Rumänien. Våra kolleger László Tőkés, Csaba Sógor och Iulius Winkler tappar ibland kontakten med verkligheten när de håller sina valtal.
Rumänien erbjuder etniska minoriteter en omfattande modersmålsundervisning. Jag vill framhålla den viktiga roll som det statliga Babeş-Bolyaiuniversitetet i Cluj-Napoca spelar för att tillhandahålla undervisning på ungerska. Det mångkulturella organisatoriska system som infördes vid Babeş-Bolyaiuniversitetet genom dess stadga 1995 garanterar komplett, oberoende undervisning på rumänska, ungerska och tyska samt judiska studier på alla akademiska nivåer.
Det finns många skyltar och inskriptioner på ungerska och tyska på Babeş-Bolyaiuniversitetet. Sjutton fakulteter erbjuder för närvarande utbildningar på rumänska och ungerska och elva fakulteter erbjuder kurser på rumänska och tyska. Det finns också två fakulteter, fakulteterna för reformert teologi och romersk-katolsk teologi, där undervisningen uteslutande sker på ungerska.
Jelko Kacin
(SL) Jag välkomnar varmt dagens beslut av den kroatiska regeringen att i princip ställa sig positiv till Europeiska kommissionens initiativ till medling mellan Slovenien och Kroatien. Tyvärr innehåller det positiva svaret också ett onödigt tillägg, ett villkor som minskar medlingsmöjligheterna betydligt.
Det är dock viktigt att vi arbetar tillsammans för att skapa förutsättningar för att medlingen ska kunna börja så snart som möjligt, så att det politiska klimatet i båda länderna normaliseras och en dialog kan föras på bättre villkor. Vi måste också främja en utvidgning av Europeiska unionen och därför behöver vi Lissabonfördraget. Tidsaspekten är väsentlig och därför hoppas jag att ett ramavtal för medlingen kommer att upprättas inom kort.
Jim Higgins
(GA) Fru talman! Mjölkproducenterna befinner sig i en mycket svår situation. Priset på en liter mjölk har sjunkit till 22-24 cent och den globala efterfrågan på mjölkprodukter har plötsligt fallit, särskilt i Asien och Kina efter melaminskandalen. Det finns omkring 20 000 mjölkproducenter i Irland som direkt sysselsätter 30 000 människor. Det har också skett en ökning av produktionen med 3 procent enbart i Förenta staterna och en produktionsökning i Brasilien. Ett annat problem är växelkursen mellan euron och pundet. Det är klart att producenterna måste få stöd på kort sikt för att kunna överleva. En sak som bör göras är att införa ett stödsystem, en åtgärd som har varit mycket framgångsrik tidigare.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
- (BG) Tack, fru talman. Internationella kvinnodagen är ett tillfälle för oss att stämma av vår jämställdhetspolitik. Många människor tror att det är en politik som bara riktar sig till kvinnor, för att ge dem samma möjligheter som män när det gäller arbete, lön och fritid.
Dessa mål är precis lika viktiga under en ekonomisk kris, men jämställdhetspolitiken bör också inrikta sig på män. Krisen påverkar arbetsmarknaden. Det förväntas att många män kommer att förlora sina arbeten eftersom de har högre löner och nedskärningarna i arbetsintensiv verksamhet görs i den finansiella sektorn. Det finns en tilltagande sannolikhet för att män kommer att vara mer delaktiga i familjelivet och ett genombrott äger rum i fråga om de traditionella samhällsrollerna. I vilken utsträckning de är redo för detta och huruvida de sociala justeringarna kan underlätta en sådan förändring är frågor som måste besvaras.
Det finns olika möjliga lösningar i olika medlemsstater, regioner och samhällen. Därför efterlyser jag uppdateringar av de nationella jämställdhetsplanerna och flexibla regler som överensstämmer med mäns och kvinnors behov i samma utsträckning.
Iosif Matula
(RO) Enligt statistiken har en fjärdedel av barnen i Europeiska unionen en stillasittande livsstil och osunda matvanor. Detta leder till ökad risk för såväl högt blodtryck och diabetes som andra sjukdomar.
2007 antog Europaparlamentet ett betänkande om idrottens roll i utbildningen. Genom detta blev det faktiskt obligatoriskt med minst tre timmars idrott i veckan i kursplanerna. Vi vet att fysisk fostran ger barnen grunden till en hälsosam livsstil och förmedlar sociala värden som självdisciplin, solidaritet, laganda och rent spel.
Det är just därför jag uppmanar Europeiska kommissionen att mer noggrant bevaka införlivandet med den nationella lagstiftningen och efterlevnaden av det obligatoriska kravet på minst tre timmars idrott i veckan i skolorna, liksom ökningen av antalet idrottshallar och förbättringen av deras grundutrustning.
Marco Pannella
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! I Albert Camus bok förebådas pestens ankomst av en råtta som lägger sig och dör vid våra fötter. Vi vill inte vara som onyttiga råttor som kommer och berättar om den antidemokratiska, våldsamma, antieuropeiska pest som nu förorsakar nya katastrofer i Rom, Bryssel, Jerusalem och Paris.
Marco Cappato har redan berättat varför vi kommer att lämna vårt arbete här i morgon för att skynda iväg till en aktion för europeiskt och demokratiskt motstånd i vårt land. Europaparlamentet firar sin 30-årsdag. Om vi tänker oss tillbaka 30 år i tiden finns det mycket som är bekymmersamt. Vi kämpar, vi är inte oroliga.
Zita Pleštinská
- (SK) I mitt anförande ska jag fästa Europaparlamentets uppmärksamhet på den 15 mars, som har utropats till internationella konsumentdagen på initiativ av organisationen Consumers International. Den här dagen är ett utmärkt tillfälle att föra EU närmare medborgarna genom politiska åtgärder för att stärka konsumentskyddet.
Som ledamot av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd har jag arbetat hårt med den här frågan. Jag är glad över det enorma intresse som unga människor, som aktivt deltar i olika konsumentaktiviteter, visar. I till exempel den internationella tävlingen för unga konsumenter Consumption for Life, som organiseras av den slovakiska konsumentorganisationen, deltar fler och fler unga konsumenter varje år, med intressanta berättelser om sina första erfarenheter av att välja produkter och tjänster och fatta konsumtionsbeslut.
Jag vill uppmana regeringarna i EU:s medlemsstater att förstärka och stödja konsumentorganisationerna. Det är bara starka, representativa och effektiva icke-statliga organisationer som kan öka konsumenternas medvetenhet om sina rättigheter.
Marian Harkin
(EN) Fru talman! Också jag vill lägga ansluta mig till dem som har fördömt den blodiga, ondskefulla och fega attacken mot den brittiska arméns barracker i Nordirland och jag vill uttrycka min djupaste sympati till familjerna till alla dem som skadades eller dödades.
Den fråga som jag särskilt vill ta upp i kväll är att kommissionen på onsdag kväll kommer att utfärda ett meddelande om sin grönbok om EU:s arbetskraft för hälsa. Enligt denna grönbok är nyckeln till att bibehålla en tillräcklig arbetsstyrka att utbilda, rekrytera och behålla unga yrkesverksamma.
Trots detta har vi i Irland precis den motsatta situationen, med en minskning med 16,5 procent inom den grundläggande sjuksköterskeutbildningen. I min egen region, vid St Angela's College, har vi en minskning med 25 procent för allmän sjukvård och 40 procent för vård av intellektuellt funktionshindrade.
Kommissionen måste utöva påtryckningar på medlemsstaterna för att se till att alla länder tar ansvar för att utbilda sin egen arbetskraft inom hälso- och sjukvård och att vi också har ett etiskt krav att inte försöka rekrytera hälso- och sjukvårdspersonal från utvecklingsländer och skada deras redan sårbara vårdsystem.
Csaba Sógor
(HU) Jag har åtskilliga gånger talat för de traditionella nationella minoriteterna. En del av mina kolleger har anklagat mig för att vara nationalist. Det är konstigt att majoriteten ofta försöker dölja sin fruktan och aversion mot minoriteter bakom anklagelser om nationalism eller hatiska uttalanden mot minoriteter. Jag hoppas att mina kolleger inte har någonting emot om jag nu talar för en religiös minoritet. Den rumänska grekisk-katolska kyrkan förbjöds under kommunisttiden. Efter 1990 omorganiserades den och i likhet med andra historiska samfund försöker den än i dag återfå sin konfiskerade fasta egendom. I Rumänien håller man på att utarbeta en lag som, om den antas, i realiteten skulle beröva denna kyrka dess fasta egendom, som man för närvarande gör anspråk på att återfå. Jag vill använda den här mikrofonen för att framhålla hur snedvriden denna situation är, hur man trampar på rättigheter och att detta är ett förklätt försök till förstatligande. Det är oacceptabelt att staten på ett skadligt sätt lägger sig i ett samfunds verksamhet.
Nickolay Mladenov
- (BG) Tack, fru talman. Jag ska ta upp en fråga som är ett stort problem. De senaste två veckorna har vi fått rapporter från Republiken Makedonien, där vissa kyrkliga myndigheter har uttryckt en önskan att gräva upp kropparna efter de bulgariska soldater som har dödats på landets territorium i alla krig under 1900-talet. Den bulgariska allmänheten anser att dessa krav är fullkomligt oacceptabla, och det är jag säker på att den europeiska allmänheten också gör. Ingen har rätt att trampa på minnet av dem som har dödats i krig. Det vi måste göra är att hedra och respektera dem, tillämpa den grundläggande europeiska principen att hedra de döda och hålla fast vid de bästa traditioner av tolerans vi har.
Jag uppmanar Europaparlamentet att framhålla för Republiken Makedoniens myndigheter att regeringen inte får låta dessa krav passera obemärkta. Låt oss få höra tydliga, kategoriska försäkringar om att ingen i Makedonien kommer att sätta dessa hot i verket. Detta skulle vara ett brott mot grundläggande kulturella och nationella seder i alla civiliserade länder.
Bruno Gollnisch
(FR) Fru talman! Vi har just fått höra att två tyska advokater, Horst Mahler och Sylvia Stolz, otroligt nog har dömts till sex års fängelse.
Denna fruktansvärda dom motiveras med att dessa personer ger uttryck för åsikter som skiljer sig från den officiella versionen av förekomsten och utbredningen av koncentrationsläger under andra världskriget.
Oavsett vad man anser om deras åsikter är det oerhört allvarligt att medborgare, och därtill advokater, i Europeiska unionen i dag ska få sådana domar för att ha ifrågasatt ett historiskt faktum.
Det förefaller som om det i dagens så kallade demokratiska Tyskland fortfarande finns domare som är beredda att tysta ner yttrandefriheten med samma iver som domarna i det nationalsocialistiska och kommunistiska Tyskland.
Så är det tyvärr också i andra stater i unionen, däribland Frankrike. Det är oacceptabelt och mycket allvarligt.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Fru talman! I dag ska jag inte ta upp en politisk fråga. Nyligen blev jag kontaktad av en av mina väljare, en entusiastisk standardiseringsförespråkare, angående standardisering av kontakterna på mobiltelefonladdare.
Det här är en fråga som bara förefaller vara trivial. Jag är övertygad om att om man införde bestämmelser på det här området så skulle detta välkomnas av alla som har en mobiltelefon. Från teknisk synpunkt är det en mycket enkel sak. Sådana lösningar användes till exempel med framgång i fråga om standarder för cd-skivor - de kan användas i alla datorer. Det kanske är mödan värd att se över sådana småfrågor, för att hjälpa medborgarna. Det förväntar de sig av oss.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
