Vapaakauppasopimus Etelä-Korean kanssa: vaikutus Euroopan teollisuuteen (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma vapaakauppasopimuksesta Etelä-Korean kanssa ja sen vaikutuksesta Euroopan teollisuuteen.
Catherine Ashton
Arvoisa puhemies, Aasian markkinat tarjoavat huomattavia vientimahdollisuuksia; ne houkuttelevat nopealla kasvullaan, mutta toisaalta niille pääsy on luonnollisesti vaikeaa. Markkinoille pääsyn esteitä voidaan madaltaa paitsi monenvälisillä keskusteluilla myös hyödyntämällä vapaakauppasopimusneuvotteluiden tarjoamaa vipuvaikutusta.
Sen vuoksi jäsenvaltiot ovat pyytäneet komissiota laatimaan keskeisten Aasian talouksien kanssa uuden sukupolven kauppasopimukset. Näitä vapaakauppasopimuksia laadittaessa meidän pitäisi pyrkiä luomaan merkittäviä vientimahdollisuuksia eri aloille.
Me olemme onnistuneet saavuttamaan tämän tavoitteen Korean kanssa käydyissä kaksivuotisissa neuvotteluissa. Korean kanssa neuvoteltu sopimus on Euroopan unionin kunnianhimoisin koskaan neuvottelema vapaakauppasopimus.
Vapaakauppasopimus tuo kiistatta huomattavia hyötyjä kahdelle EU:n talouden kolmesta tärkeimmästä alasta. Ensinnäkin sopimus tarjoaa valtavia etuja EU:n kilpailukykyisille palveluntarjoajille. Kaupankäynti Korean kanssa helpottuu jatkossa selvästi esimerkiksi televiestinnän, liikenteen, rakentamisen ja ympäristöpalveluiden alalla.
Palveluiden lisäksi sopimus hyödyttää myös maataloutta, sillä Korea poistaa maataloustuotteilta erittäin korkeat, keskimäärin 35 prosentin tullimaksunsa lähes kokonaan. Tämä vauhdittaa monien maataloustuotteiden kuten sianlihan, viinin, viskin ja maitotuotteiden vientiä. Lisäksi voimme turvata eurooppalaisten alkuperämerkintöjen kuten Parman kinkun, Riojan ja Tokayn suojan.
Vapaakauppasopimus tuo merkittäviä hyötyjä myös Euroopan teollisuuden viejille. Eurooppalaiset teollisuusalan viejät tulevat säästämään tullimaksuissa vuosittain noin 1,2 miljardia euroa; tästä säästöstä 800 miljoonaa saadaan aikaan välittömästi. Esimerkiksi koneteollisuuden viejät säästäisivät vuosittaisissa tullimaksuissa joka vuosi 450 miljoonaa euroa ja kemianteollisuuden viejät vastaavasti yli 150 miljoonaa euroa.
Tullien poistaminen antaa eurooppalaisille vientiyrityksille lisäksi mahdollisuuden lujittaa asemaansa Korean markkinoilla ja siten kasvattaa myyntiään. Korealaiset asiakkaat ostavat EU:n alueelta tuotuja tuotteita vuosittain noin 25 miljardin euron arvosta. Näin ollen Korea on yksi EU:n merkittävimmistä aasialaisista vientimarkkinoista.
Sopimusneuvotteluissa kiinnitettiin lisäksi erityistä huomiota sääntöihin. Sopimuksessa määrätään sääntelyn avoimuudesta, sitoumusten tosiasiallisesta täytäntöönpanosta, tekijänoikeuksien suojan parantamisesta ja tukia koskevista "WTO-plus"säännöistä; kaikki nämä tekijät edistävät Koreassa tuotteitaan myyvien valmistajien etuja.
Erityisesti autojen, elektroniikan ja lääkkeiden kauppaa koskeville teollisille ja teknisille esteille on asetettu kunnianhimoisia, EU:n sääntelymallien mukaisia menettelysääntöjä, jotka vastaavat eurooppalaisen auto-, elektroniikka- ja lääketeollisuuden pitkäaikaisiin vaatimuksiin. Korean on muutettava kansallisia säännöksiään näiden sitoumusten mukaisesti, kun taas Euroopassa tällaisia muutoksia ei tarvita.
Erityisesti autoteollisuuden osalta haluan tuoda esiin, että on myös meidän etujemme mukaista edistää eurooppalaisten autojen pääsyä Korean markkinoille. Eurooppalaiset autovalmistajat ovat Korean markkinoilla selvästi muita viejiä edellä ja niiden vienti on vahvassa kasvussa. Eurooppalaisten autojen vientiä voidaan kehittää edelleen tullimaksujen ja teknisten esteiden poistamisen ansiosta. Tullimaksujen poistaminen merkitsee jokaisen 25 000 euron arvoisen auton viennissä 2 000 euron säästöä.
Vapaakauppasopimukseen sisältyvät tullien ulkopuolisia esteitä koskevat menettelysäännöt ovat kunnianhimoisimmat koskaan kolmannen maan kanssa neuvotellut menettelysäännöt. Korea aikoo hyväksyä alusta pitäen, että auto, joka täyttää kansainväliset standardit, katsotaan niiden Korean säännösten mukaiseksi, jotka EU:n autoteollisuuden mukaan muodostavat merkittäviä esteitä.
Sopimukseen sisältyy myös määräyksiä, jotka velvoittavat Korean hyväksymään eurooppalaisten ja korealaisten ympäristösäännösten keskinäisen vastaavuuden. Korea on suostunut itse asiassa soveltamaan jo ennen sopimuksen voimaantuloa joitain siirtymäkauden poikkeuksia, jotka koskevat eurooppalaisten viejien kannalta merkittäviä korealaisia ympäristöstandardeja. Me seuraamme hyvin tarkasti Koreassa käytäviä keskusteluja uusista hiilidioksidipäästörajoituksia koskevista säännöksistä osoittaaksemme, että ne eivät ole este kaupalle.
Me olemme tietoisia autoteollisuuden vaikeasta asemasta. Me vaadimme pitkiä siirtymäkausia vaikeimmassa asemassa olevan autoteollisuuden osan, toisin sanoen pienten autojen, vapauttamiselle. Tullimaksut poistuvat vasta sopimuksen viidentenä vuonna, mikä jättää aikaa sopeutumiselle. On syytä muistaa, että Koreasta on investoitu huomattavasti eurooppalaiseen autoteollisuuteen.
Me olemme tarkistaneet alkuperäsääntöjä maltillisesti korottamalla ulkomaisen arvon enimmäisrajaa korealaisautoissa 40 prosentista 45 prosenttiin ja me olemme sopineet kahdenvälisestä suojalausekkeesta, joka mahdollistaa tullimaksujen asettamisen tuonnin kasvaessa äkillisesti ja kotimaisen teollisuuden joutuessa uhatuksi.
Lopuksi haluan vielä sanoa muutaman sanan tullinpalautuksista; tässä ei ole mitään uutta. Tullinpalautuksia koskevat politiikat ovat Maailman kauppajärjestön mukaan perusteltuja. Tullinpalautukset eivät luo eurooppalaisille autovalmistajille merkittävää kilpailuhaittaa, sillä auton osille EU:ssa asetetut tullimaksut ovat yleensä hyvin matalia ja niitä voidaan alentaa edelleen. Lisäksi me olemme neuvotelleet sopimukseen erityisen lausekkeen, joka antaa meille mahdollisuuden rajoittaa tullinpalautuksia tehokkaasti.
Haluan muistuttaa, että eurooppalaiset teollisuuden alat sekä maatalousalan ja palvelualojen organisaatiot tukevat tätä sopimusta voimakkaasti. Tuki on hyvin tärkeää ja se on selvä merkki siitä, että me myös jatkossa haluamme todella edistää eurooppalaisten tuotteiden pääsyä Aasian keskeisten talouksien markkinoille.
Daniel Caspary
Arvoisa puhemies, Etelä-Korea on EU:n neljänneksi tärkein ulkoinen kauppakumppani; Etelä-Koreaan suuntautuvan vuosittaisen viennin volyymi on noin 30 miljardia euroa. Vapaakauppasopimuksen allekirjoittaminen on näin ollen eurooppalaisten työnantajien ja työntekijöiden etujen mukaista.
Arvoisa komission jäsen, en aio onnitella teitä tänään, sillä sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu. Jos te kuitenkin onnistutte saamaan sopimuksen valmiiksi näinä talouskriisin aikoina, jolloin vienti on ympäri maailman romahtanut ennennäkemättömällä tavalla, se olisi erinomainen saavutus. Toivon vilpittömästi, että onnistutte siinä.
Kauppasopimukset herättävät yleensä paljon vastustusta, mutta näyttäisi siltä, että Etelä-Korea tekee tästä poikkeuksen. Olen kuullut sopimuksesta erittäin myönteistä palautetta lähes kaikilta eurooppalaisilta teollisuuden aloilta Tarkoitan koneenrakennusta, lääketeollisuutta, sähkötekniikkaa, kemianteollisuutta sekä useita palveluteollisuuden aloja. En ole koskaan ennen kuullut, että kauppaneuvotteluista olisi saatu myönteistä palautetta maatalouden taholta. Se on todellakin jotain uutta - en usko, että juuri kukaan meistä on nähnyt tällaista ennen.
Tulokset ovat selvästi myönteisiä, vaikka monilla aloilla olisi toivottu suurempiakin saavutuksia. Yksi ala tekee tästä kuitenkin poikkeuksen, nimittäin ajoneuvoteollisuus. Ajoneuvoteollisuudessakaan kaikki eivät ole sopimusta vastaan, vaan sitä ovat arvostelleet vain muutamat valmistajat. Muut valmistajat ja erityisesti monet toimittajat suhtautuvat sopimukseen sen nykyisessä muodossa varsin myönteisesti.
Mielestäni tässä on hyvä tilaisuus vastata ajoneuvoteollisuuden esittämään arvosteluun ja kenties silotella joitain vapaakauppasopimuksen haitallisia seurauksia joidenkin yksityiskohtien kautta. Tarkoitan tässä muun muassa sellaisia avainsanoja kuin Capital Region Act Seoulia, on-board-diagnostiikan standardeja, ympäristönormeja sekä tullinpalautuksia koskevaa suojalauseketta. Meidän on syytä välttää väärinymmärryksiä tai mieluiten ehkäistä ne kokonaan ja ennen kaikkea painostaa eteläkorealaisia, jotta heidän antamansa lupaukset todella toteutuvat. Mahdollisten uusien, tullien ulkopuolisten kaupan esteiden selkeä valvonta olisi varmasti järkevää.
Toivon, että sopimus tulee voimaan pian ja että eurooppalaiset kuluttajat ja työntekijät pääsevät hyötymään siitä nopeasti. Kiitän teitä ja toivotan teille menestystä neuvotteluiden loppusuoralle.
Kader Arif
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, on ilo kuulla konservatiivi- ja liberaalijäsenen yhtyvän komission näkemyksiin; se tekee työstäni sosialistina helpompaa.
Toivon joka tapauksessa, että tämän illan keskustelussa voidaan viimeinkin käsitellä ongelmia, jotka liittyvät EU:n ja Korean välisen vapaakauppasopimuksen erityisesti eurooppalaiselle teollisuudelle aiheuttamiin vaikutuksiin.
Arvoisa komission jäsen, te puhuitte yksimielisyydestä. Haluan kuitenkin muistuttaa, että joidenkin kuukausien ajan tietyt teollisuuden alat - mukaan lukien autonvalmistajat ja niitä tukevat ammattiyhdistykset - ovat varoitelleet teitä tämän sopimuksen mahdollisista kohtalokkaista seurauksista. Valtaosa näistä kysymyksistä on yhä vailla vastausta.
Kenties olette päättänyt uhrata eurooppalaisen autoteollisuuden palveluiden parhaaksi.
Miksi meidän pitäisi myöntää Korealle oikeus tullinpalautuksiin? Tätä etua ei ole myönnetty koskaan aiemmin, ei edes kehitysmaille kuten Välimeren alueen valtioille. Millä perusteella alkuperäsääntöjä muovataan näin vapaasti? Joustavuuden seuraukset voivat olla kohtalokkaita ei vain autoteollisuudelle vaan myös eurooppalaiselle tekstiiliteollisuudelle.
Miksi meidän pitäisi sallia tällainen kilpailun vääristyminen ja ennen kaikkea asettaa tällainen ennakkotapaus?
Näiden uhkien ja valitettavasti myös muiden sellaisten uhkien edessä, joiden yksityiskohtiin en voi paneutua tässä, mutta jotka te hyvin tunnette - mainitsitte ne juuri -, komissio on ehdottanut viimeistä vaihtoehtoa: suojalausekkeen lisäämistä. Arvoisa komission jäsen, te kuitenkin tiedätte, että suojalauseke ei ole automaattinen, että sen toteuttaminen tulee olemaan hyvin vaikeaa ja että sitä ei voida käyttää ensimmäisten viiden vuoden aikana.
Annan yhden esimerkin, joka kuvastaa pelkojamme Jos vapaakauppasopimus sallii Korean viedä Eurooppaan vuosittain 100 000 ajoneuvoa lisää - tämänhetkinen vuosittainen määrä on 600 000 ajoneuvoa -, Euroopassa menetetään 6 000 työpaikkaa. Sitä vastoin Euroopalle on asetettu tiukat rajoitukset. Kukin valmistaja voi viedä Koreaan vain 1 000 ajoneuvoa ja Euroopan koko kiintiö on 6 000 ajoneuvoa.
Nykyinen talouskriisi vaikuttaa erityisen raskaasti autoteollisuuden työntekijöihin. Miten on selitettävissä, että EU suostuu nykyisessä tilanteessa tällaiseen sopimukseen? Aiotteko neuvotella esiin tuomistani kiistanalaisista kysymyksistä uudelleen? Sitä useat jäsenvaltiot ja äsken mainitsemani teollisuuden alat vaativat.
Aiotteko te, arvoisa komission jäsen, viimeinkin sitoutua lisäämään avoimuutta ja ottamaan meidät parlamentin jäsenet kattavammin mukaan sopimusvalmisteluihin? Me loimme komission kanssa olosuhteet, joiden vuoksi puolalainen putkimies sai kielteisen maineen. Älkäämme nyt pilatko korealaisten autonvalmistajien mainetta.
Michael Theurer
ALDE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan ensiksi kiittää komission jäsen Ashtonia Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän puolesta hänen tänään valiokunnan ylimääräisessä kokouksessa ja täällä täysistunnossa antamistaan tiedoista. EU:n ja Etelä-Korean välinen vapaakauppasopimus on selvästi viittä vaille valmis. Liberaalien näkökulmasta ja erityisesti edustamani Saksan vapaan demokraattipuolueen näkökulmasta vapaaseen ja oikeudenmukaiseen maailmankauppaan pyrkiminen on erittäin tärkeä tavoite, erityisesti juuri näinä talous- ja rahoituskriisin aikoina, jolloin protektionismi nostaa päätään. Protektionistiset pyrkimykset on kitkettävä pois määrätietoisesti Euroopan unionin hyvinvoinnin ja työllisyyden parhaaksi.
Tässä yhteydessä herää kysymys siitä, kuinka suuren arvon komissio antaa Etelä-Korean vapaakauppasopimukselle, sillä Dohan kehityskierroksen edistymiseen on panostettu jo pitkään, eikä tähän mennessä ole saatu aikaan mitään sopimusta. Sen vuoksi haluan kysyä teiltä, arvoisa komission jäsen: onko EU:n ja Etelä-Korean välisen vapaakauppasopimuksen tekeminen mielestänne ensimmäinen askel kohti muita kahdenvälisiä vapaakauppasopimuksia ja merkitseekö se teidän mielestänne etääntymistä Dohasta? Vai ovatko tällaiset kahdenväliset sopimukset vain keino täydentää tai laajentaa EU:n vapaakauppapolitiikkaa?
Kuten tiedätte, tullien jälleenrahoitusta koskeva lauseke aiheuttaa huolta monissa jäsenvaltioissa ja useilla teollisuuden aloilla, erityisesti autoteollisuudessa. Tämä lauseke saattaa johtaa kaupankäynnin tukemiseen halvan tuotannon maissa, kuten Intiassa ja Kiinassa, ja siten uhata eurooppalaista teollisuutta. Voidaanko tähän useiden jäsenvaltioiden huolestuttavana pitämään tullien jälleenrahoittamiseen mielestänne jollain tavoin puuttua?
Ilda Figueiredo
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Komission jäsenen julkilausumasta käy ilmi, että jotkin Euroopan unionin talouden ja rahoitusalan ryhmät ja alat tulevat hyötymään Etelä-Korean kanssa solmittavasta sopimuksesta. Asialla on kuitenkin myös toinen puoli, jota te, arvoisa komission jäsen, ette ole ottanut huomioon. Tarkoitan erityisesti eräitä vaikeassa asemassa olevia aloja, kuten tekstiili- ja vaatetusalaa, ja niiden työpaikkoja.
On huolestuttavaa, että Euroopan komissio ei edelleenkään huomioi eurooppalaisia teollisuudenaloja ja työntekijäjärjestöjä koskettavia vakavia tekstiili- ja vaatetusalan ongelmia. Haluan muistuttaa oman maani, Portugalin, tilanteesta. Portugalissa työttömyys on noussut hälyttävästi juuri niillä alueilla, joilla nämä teollisuudenalat ovat merkittävässä asemassa, toisin sanoen maan pohjoisosassa ja joissain paikoin Keski-Portugalia.
Tämän vuoksi me pidämme erittäin tärkeänä sitä, että Euroopan unioni tukee teollisuuttaan yhdenmukaisella ja keskitetyllä tavalla oli sitten kyse maailman markkinoiden ripeästä säätelystä tai investointia, innovointia, erilaistumista, ammatillista koulutusta ja oikeudenmukaisten työpaikkojen luomista tukevista julkisista toimista. Tämä on erityisen tärkeää työvoimavaltaisilla aloilla.
David Campbell Bannerman
Arvoisa puhemies, tämä on ensimmäinen puheeni Euroopan parlamentin edessä. Itä-Englannista tulevana UKIP-puolueen jäsenenä minun varmaankin odotetaan olevan kapinallinen ja yritän olla pettämättä teidän tai äänestäjieni odotuksia.
Puheenaiheenamme tänään on EU:n kauppasopimukset ja erityisesti Etelä-Korean kanssa tänä vuonna allekirjoitettava kauppasopimus. Meillä ei ole tästä sopimuksesta kovin yksityiskohtaisia tietoja; tiedämme ainoastaan, että kaksi kolmasosaa sopimuksen hyödyistä kertyy Etelä-Korealle ja kolmasosa EU:lle. Tämän vuoksi haluan tuoda esiin joitain yleisiä huomioita.
Monet eivät ole tietoisia siitä, että EU on solminut yli sata tämänkaltaista erillistä kahdenvälistä kauppasopimusta; arviolta niitä on solmittu 116. EU on solminut kauppasopimuksia muun muassa Yhdysvaltojen, Kanadan, Meksikon, Brasilian, Intian, Kiinan, Japanin ja Etelä-Afrikan kanssa. Euroopan sisällä kauppasopimuksia on solmittu Venäjän, Ukrainan, Turkin ja Liechtensteinin kanssa.
EU:lla on kauppasopimuksia myös EU:n ulkopuolisten ETA- ja EFTA-valtioiden, kuten Sveitsin ja Norjan, kanssa. Norjan kanssa tehty kauppasopimus suojelee tiukasti Norjan kalastus- ja maatalousalaa, eikä Norja ole pikkutekijä. Se on EU:n neljänneksi tärkein tuontikumppani, ja sen vientimarkkinat ovat EU:lle kuudenneksi suurimmat.
Mitä Etelä-Korean kanssa solmittavaan kauppasopimukseen pitäisi sitten sisältyä? Sveitsi on uskoakseni hyvä esimerkki. Sveitsin kauppasopimuksessa on määräyksiä, joilla poistetaan teollisuus- ja maataloustuotteita koskevat tullimaksut ja kauppakiintiöt. Sopimuksessa on myös määräyksiä, joilla annetaan Sveitsin kansalaisille oikeus asua ja työskennellä EU:n jäsenvaltioissa ja EU:n kansalaisille oikeus asua ja työskennellä Sveitsissä. Sopimuksessa on määräyksiä, jotka koskevat Sveitsin jäsenyyttä passivapaalla Schengen-alueella. Sveitsiläiset voivat halutessaan osallistua Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan sekä EU:n elokuva- ja koulutusohjelmiin ja he voivat hakea EU:n tutkimusapurahoja. EU ja Sveitsi tekevät yhteistyötä lentoyhtiöitä ja turvapaikanhakijoita koskevissa asioissa sekä oikeudellisissa asioissa. Toisin sanoen sveitsiläiset voivat nauttia kaikista EU:n jäsenyyden tuomista eduista ilman jäsenyyden kustannuksia.
Sveitsi joutuu toki maksamaan näistä eduista vuosittain 600 miljoonaa Sveitsin frangia. Sveitsin hallituksen antamien tietojen mukaan EU:n ulkopuolella pysyttäytyminen tuo Sveitsille kuitenkin 3,4 miljardin Sveitsin frangin säästöt, vuositasolla tämä tarkoittaa 2,8 miljardin nettosäästöjä. Sveitsi ei ole myöskään mitätön kauppakumppani. 80 prosenttia Sveitsin viennistä suuntautuu EU:hun, ja se on EU:n neljänneksi tärkein kauppakumppani.
Haluan tuoda esiin sen, että kauppasopimuksilla voidaan saavuttaa EU-kaupan edut ilman raskasta säätelyä tai itsemääräämisoikeuden ja resurssien menettämistä. Jopa komission verkkosivuilla todetaan, että Sveitsi voi laatia ja säilyttää muilla aloilla omia säännöksiään, jotka voivat poiketa EU:n säännöksistä, ja että tämä on Sveitsin omien etujen mukaista muun muassa rahoitus- ja työmarkkinoilla. Voitte kuvitella, että Yhdistynyt kuningaskunta poikkeaisi samaan tapaan varsin mielellään työaikadirektiivistä, vuokratyöntekijöitä koskevasta direktiivistä ja uudesta rahastonhoitajia koskevasta direktiivistä!
Haluankin lopuksi kysyä: miksi Yhdistynyt kuningaskunta ei voisi tehdä samoin? Miksei Yhdistynyt kuningaskunta voisi laatia Etelä-Korean tapaan EU:n kanssa mukavaa kauppasopimusta täyden EU-jäsenyyden sijaan? Yhdistynyt kuningaskunta on EU:n suurin yksittäinen kauppakumppani vuosittaisella 40 miljardin punnan alijäämällä. Mekin voisimme nauttia samankaltaisista lupauksista, joita Sveitsille on jo annettu. Me voisimme tulevaisuudessa olla ja mielestäni meidän myös täytyy olla riippumaton ja vapaa kauppaa käyvä valtio samalla tavoin kuin Norja, Sveitsi ja jopa Etelä-Korea.
Peter Šťastný
(EN) Arvoisa puhemies, olen yksi Etelä-Korean kanssa solmittavan vapaakauppasopimuksen esittelijöistä ja vapaakauppasopimusten puolestapuhuja. Toivon, että tästä sopimuksesta tulee tasapainoinen ja tasavertainen ja että se tulee hyödyttämään aidosti molempia osapuolia.
Yksi EU:n keskeisistä teollisuuden aloista on tyytymätön neuvotteluiden nykytilaan ja se on saanut taakseen myös monia muita tahoja, kuten osan jäsenvaltioista, teollisuudenaloista ja Euroopan parlamentin jäsenistä. Ne kaikki katsovat, että kauppasopimus suosii Etelä-Koreaa epäoikeudenmukaisella tavalla. Euroopan komission ja Euroopan neuvoston pitäisi tarkastella huolellisesti ongelmakohtia, joita ovat tullinpalautuksia koskeva suojalauseke, tullien ulkopuoliset esteet ja alkuperäsäännöt. Jos neuvotteluissa päästäisiin EU:n autoteollisuutta paremmin tyydyttävään ratkaisuun, niin työllisyyttä, bruttokansantuotetta ja odotettua elintasoa voitaisiin tukea aidosti.
Tasavertaiset toimintaolosuhteet eivät kuitenkaan ole haitaksi. Lähitulevaisuudessa solmittaville vapaakauppasopimuksille voidaan luoda vahva esimerkki. Pidän selvänä, että tämä sopimus hyödyttää EU:ta ja joitain eurooppalaisia teollisuudenaloja yleisellä tasolla. Jos asiaa tarkastellaan suppeasta näkökulmasta, sopimuksen teossa on aina voittajia ja häviäjiä; tämä koskee kaikkia kahdenvälisiä sopimuksia. Jos tarkastelemme asiaa laajemmasta näkökulmasta, voimme kuitenkin lähestyä aitoa tasapainoa. Niin kauan kun niinkin merkittävä teollisuuden ala kuin autoteollisuus suhtautuu sopimukseen nuivasti, meidän on kuitenkin syytä pyrkiä parempaan. Vasta sitten voidaan puhua aidosti tasapainoisesta ja hyväksyttävästä vapaakauppasopimuksesta, jonka vaikutukset ovat todellisia ja myönteisiä ja jota voidaan pitää esimerkkinä tuleville vapaakauppasopimuksille.
Gianluca Susta
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan ilmaista tyytyväisyyteni komission jäsen Ashtonin kaudella tehtyyn työhön. Täytyy sanoa, että meillä on ollut komission jäsen Ashtoniin parempi suhde kuin hänen edeltäjäänsä, vaikka molemmat komission jäsenet edustavat samaa puoluekantaa kuin me ja ovat kotoisin samasta jäsenvaltiosta.
Tässä asiassa en kuitenkaan ole komission jäsenen kanssa samoilla linjoilla. Komissio on viime vuosina liian usein puhunut parlamentin edessä tiettyjen aloitteiden puolesta ja sen jälkeen kääntänyt kelkkansa. Me elämme poikkeuksellisia aikoja, meitä koettelee merkittävä talous- ja rahoituskriisi, joka on seurausta maailmanlaajuisen vastavuoroisuuden vähäisyydestä, ei vain suhteessa kehitysmaihin - tällä vastavuoroisuudella on omat sääntönsä ja omat syynsä -, vaan myös suhteessa uusiin ja vanhoihin maailmanlaajuisiin toimijoihin.
Liian usein vaikuttaa siltä, että komission puheenjohtaja ja komission jäsenet eivät tiedä, millä tavoin eurooppalaisen teollisuuden ja eurooppalaisen tehdasteollisuuden elpymistä pitäisi ryhtyä tukemaan. Vaikuttaa siltä, että Etelä-Korean kanssa neuvoteltavalla sopimuksella, joka on toki myönteinen sopimus ja jonka sisältö on erittäin myönteinen, on pikemmin vain teoreettista arvoa; se on lähes esimerkillinen sopimus, joka on kuitenkin irrallaan todellisuudesta.
EU:n Koreaan suuntautuvan viennin arvo on 30 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Saamamme tuonnin arvo on vain 20 miljardia dollaria, se tulee Koreasta autojen muodossa. Korealaiset autot saavat Euroopassa 1,5 miljardia dollaria välillistä tukea, tekstiilialasta ja eräistä muista aloista puhumattakaan. Tässä on kyse selvästä epätasapainosta, joka on mielestäni tuotava esiin ja joka on korjattava ennen kuin tällaiselle eurooppalaista teollisuutta polkevalle vapaakauppasopimukselle näytetään vihreää valoa. Eurooppalainen teollisuus on laadukasta teollisuutta, joka panostaa innovointiin. Se ei ole vararikkoista teollisuutta, joka on kyvytön vastaamaan talouden asettamiin innovoinnin vaatimuksiin.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen aiempien puhujien tavoin tyytymätön sopimukseen tehtyihin erikoisiin muutoksiin, kuten unionin alueelle vietäviä komponentteja koskevien tullimaksujen hyvityksiin ja alkuperämaan määrittämistä koskevan enimmäisrajan laskemiseen 60 prosentilla. Nämä muutokset johtavat korealaisen tuonnin suosimiseen eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn ja työllisyyden kustannuksella. Jo nyt Aasiasta tuotavat tavarat vievät tässä suhteessa leijonan osan, sillä Aasiassa työvoimakustannukset ovat vähäiset heikkojen tai täysin olemattomien sosiaalisten ja ympäristöstandardien vuoksi. Kauppaneuvotteluissa olisi tämän vuoksi pitänyt keskittyä näiden standardien kohentamiseen pikemmin kuin aasialaisen teollisuuden hyvinvoinnin tukemiseen Euroopan kustannuksella. Komissio on jo pitkään ollut tämän velkaa EU:n kansalaisille.
Onko komissio tietoinen sopimuksen kielteisistä vaikutuksista Euroopan kilpailukykyyn sekä auto- ja tekstiiliteollisuuden työllisyyteen? Onko komissio tietoinen siitä, että sopimus asettaa tuleville kauppasopimuksille kielteisen esimerkin? Aikooko komissio sulkea korvansa eurooppalaisten insinööriliittojen esittämiltä vastalauseilta? Miten on mahdollista, että korealaiset tiedotusvälineet juhlivat autoteollisuutensa voittoa jo nyt, vaikka komissio ei ole vielä edes keskustellut sopimuksesta? Vai onko komissio valmis tarkistamaan luonnoksen ja neuvottelemaan tasapainoisen sopimuksen? Onko komissiolla tahtoa painostaa Koreaa, jotta tämä hyväksyisi kansainväliset sosiaaliset ja ympäristöstandardit, ja aikooko se tehdä niin ennen kuin Korea saa kaikki Euroopan unionin kanssa käytävän vapaakaupan edut? Kiitän vastauksestanne. Uskon, että terve järki voittaa tässä asiassa.
David Martin
(EN) Arvoisa puhemies, täytyy sanoa, että pidän tämän keskustelun sävyä melko huolestuttavana. Kenties Daniel Casparyn puheenvuoroa lukuun ottamatta keskustelun sävy on ollut melko kielteinen.
Toimin parlamentin esittelijänä Korean vapaakauppasopimuksen käsittelyn yhteydessä. Pohdin ennen tätä keskustelua sitä, mitä me olimme päättäneet pyytää, mitä me pyysimme komissiota käsittelemään ja saavuttamaan näissä neuvotteluissa puolestamme, ja olen sitä mieltä, että komissio on saavuttanut sen, mitä me pyysimmekin. Haluan esittää kiitokseni pääneuvottelijalle, joka istuu paronitar Ashtonin vieressä, sekä paronitar Ashtonille itselleen tavasta, jolla he ovat toteuttaneet tämän sopimuksen.
Jokaisessa vapaakauppasopimuksessa ja jokaisissa neuvotteluissa on luonnollisesti voittajia ja häviäjiä. Jos kuitenkin tarkastellaan tämän sopimuksen keskeisiä vaikutuksia, niin suuria voittajia löytyy yhtä hyvin Euroopasta kuin Koreastakin. Nämä voittajat pitävät maailmankaupan liikkeessä. Tällä hetkellä, nykyisen kriisin aikana mikä tahansa merkki, joka osoittaa, että sellaiset merkittävät alueet kuin Korea ja Euroopan unioni haluavat pitää kaupan liikkeessä ja vapaana, on myönteinen merkki.
Täytyy sanoa, että jos Euroopan parlamentti ja ministerineuvosto eivät saa vietyä tätä sopimusta eteenpäin allekirjoitusvaiheeseen asti, me voimme yhtä hyvin kehottaa kaupan pääosastoa keskeyttämään kaikkien muiden vapaakauppasopimusten neuvottelut, sillä jos me emme saa aikaan sopimusta Korean kanssa, me voimme saman tien unohtaa ASEAN-valtiot, Persianlahden valtiot ja kaikki muutkin vapaakauppasopimukset, joita yritämme neuvotella, ja suoraan sanoen me voimme samalla unohtaa myös Dohan. Tässä on kyse tärkeästä sopimuksesta, jossa Eurooppa on saavuttanut strategiset tavoitteensa. Meidän on lähetettävä myönteinen viesti muulle maailmalle ja kerrottava, että EU on avoin kaupankäynnille ja että taantuman kynsissäkin meillä on tahtoa pitää markkinamme mahdollisimman avoimina.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, haluan vain lyhyesti sanoa, että tämä kaikki on minulle uutta ja että tämä keskustelu on ollut varsin innostava ja opettavainen. Lady Ashtonin puheenvuoroa kuunnellessani ajattelin, että vapaakauppasopimus on erinomainen sopimus Euroopan unionille ja pohdin hyötyykö Korea siitä millään tavalla. Hänen jälkeensä esiintyneet puhujat ovat kuitenkin tuoneet esiin päinvastaisia näkemyksiä. Toivon siis, että lady Ashton vastaa seuraavassa puheenvuorossaan jäsen Arifin, jäsen Theurerin, jäsen Campbell Bannermanin ja muiden puhujien esittämiin kysymyksiin ja huomioihin täsmällisesti. Toivon hänen lisäksi kertovan, onko muiden yksittäisten Aasian valtioiden kanssa parhaillaan käynnissä neuvotteluita kahdenvälisistä sopimuksista ja kuinka pitkällä nämä neuvottelut ovat.
Gerard Batten
(EN) Arvoisa puhemies, haluan esittää tukeni eräälle jäsen Campbell Bannermanin esittämälle näkemykselle. Sveitsin liittohallitus tilasi vuonna 2006 raportin kaikista olemassa olevista ja mahdollisista Sveitsin ja Euroopan unionin välisistä suhteista.
Raportin tuloksena todettiin, että EU:n täysjäsenyys maksaisi Sveitsille yli kuusi kertaa enemmän kuin nykyiset kahdenväliset suhteet. Tapansa mukaan sveitsiläiset päättivät, että heille on edullisempaa olla hakematta EU:n täyttä jäsenyyttä.
Jos tämä pätee sveitsiläisiin, niin se pätee varmasti myös britteihin. Jos Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus suhtautuisi maansa talouteen yhtä järkevällä ja käytännöllisellä tavalla kuin sveitsiläiset omaansa, niin Yhdistynyt kuningaskunta jättäisi unionin samalla tavoin kuin Sveitsi on jättäytynyt sen ulkopuolelle.
David Martin
(EN) Arvoisa puhemies, te olette hyvin suvaitsevainen puhemies; parlamentin säännöissä kuitenkin todetaan hyvin selvästi, että "catch the eye" -menettelyn mukaisten puheenvuorojen on koskettava käsiteltävää aihetta. Edellisellä puheenvuorolla ei ollut mitään tekemistä Korean eikä vapaakauppasopimusten kanssa.
Sari Essayah
(FI) Arvoisa puhemies, edustaja Martin totesi edellisessä puheenvuorossaan, että erityisesti tämän talouskriisin aikana on äärimmäisen tärkeää saada aikaan sopimuksia, jotka vauhdittavat talouskasvua ja työllisyyttä ja poistavat kaupan esteitä yleisellä tasolla. On kuitenkin muistettava, että tänään olemme juuri käyneet täällä hyvin vakavan keskustelun Euroopan autoteollisuuden kriisistä ja tällä viikolla käsittelemme myös tekstiiliteollisuuden ongelmia ja globalisaatiorahaston apua Espanjan ja Portugalin suuriin irtisanomisiin sillä alalla. Joten arvoisat komission edustajat, on otettava tosissaan eurooppalaisten ihmisten huoli siitä, millä tavoin me vastaamme tähän työpaikkojen katoon Euroopassa ja mitkä ovat komission lääkkeet, vaikka yleisellä tasolla vapaakauppa varmasti onkin hyväksi työllisyydelle ja talouskasvulle, mutta millä tavalla estämme työpaikkojen häviämisen näiltä perinteisiltä aloilta Euroopassa.
Catherine Ashton
Arvoisa puhemies, tämä keskustelu ei millään tavoin yllättänyt minua, sillä puheenvuoroissa esiin tuodut ongelmat on esitetty jo aiemminkin kuluneiden kuukausien aikana.
Haluan alkajaisiksi esittää kiitokseni David Martinille hänen valiokunnassa tekemästään työstä. On erittäin tärkeää, että tiedostan, kuinka paljon kansainvälisen kaupan valiokunta on tehnyt kanssani yhteistyötä menneinä kuukausina. Tiedän tietenkin myös, että jäsenillä ei ole vielä ollut tilaisuutta tutustua sopimuksen yksityiskohtiin. Yritän siis parhaani mukaan vastata esittämiinne ongelmiin. Ennen kaikkea me aiomme kuitenkin jatkossa tarjota teille yhä enemmän yksityiskohtaista tietoa, sillä teidän on tärkeää voida tarkastella tosiasioita pikemmin kuin muiden esittämiä väitteitä.
Haluan ensin esittää joitain yleisiä huomioita tätä sopimusta koskevasta lähestymistavasta. Sopimusta ryhdyttiin laatimaan, jotta voisimme tarjota eurooppalaiselle teollisuudelle parhaat mahdolliset lähtökohdat - haluan korostaa UKIP-puoluetta edustaville jäsenille, että tämä tarkoittaa myös Yhdistyneen kuningaskunnan teollisuutta. Pidän tämän sopimuksen eteenpäin viemistä ehdottomasti Euroopan etujen mukaisena, muutoin en olisi tässä puhumassa etenemisen puolesta.
Komissio on noudattanut tässä selkeää toimintatapaa, selkeää lähestymistapaa, jota - kuten on jo todettu - parlamentti, komissio ja neuvosto tukivat ja jota on siis tosiasiallisesti noudatettu. Jäsen Arif ei varmaankaan pahastu, jos sanon, että pidän hälyttävänä tai kenties hiukan masentavana hänen esittämäänsä näkemystä, jonka mukaan olisin uhraamassa eurooppalaisia teollisuuden aloja, sillä niin en suinkaan menettelisi.
Uskonko, että vain molempia osapuolia hyödyttävään ratkaisuun pyrkimällä voidaan saada aikaan vakavasti otettava kauppasopimus? Uskon. Jos me haluamme tehdä kauppasopimuksia ja jos me uskomme - kuten uskon meidän uskovan -, että kauppa on se veturi, joka vetää meidät ulos taantumasta, niin siinä tapauksessa meidän on käytävä perusteellisia ja tiukkoja neuvotteluita teollisuuden alojen kanssa ja niiden valtioiden kanssa, joiden kanssa haluamme päästä sopimukseen. Muutoin me voimme vain laatia päivät pitkät sopimuksia sellaisten valtioiden kanssa, joilla ei ole meille suurempaa merkitystä, ja me voimme avata markkinoita, sillä me emme oikeastaan välitä koko asiasta.
Korean markkinat ovat meille erittäin tärkeät. Ne tarjoavat todellisia mahdollisuuksia kemian- ja lääketeollisuudelle ja myös muille teollisuuden aloille. Jos me haluamme vakavasti otettavia kauppasopimuksia, meidän on tunnustettava näiden toimien arvo ja merkitys. Eurooppa on itse asiassa taloudellinen supervalta. Olen täysin eri mieltä siitä, mitä Yhdistynyttä kuningaskuntaa edustavat jäsenet puhuivat Sveitsistä heidän yrittäessään jollain tavoin rinnastaa Sveitsin aseman Korean kanssa luotavaan suhteeseen - tai ehkä ymmärsin heidän sanomansa väärin.
Tässä on kyse vakavista neuvotteluista, joissa pyritään vakavasti otettavaan lopputulokseen. Toivon, että saatuaan sopimuksesta tarkempia tietoja parlamentin jäsenet tarkastelevat sopimusta samassa hengessä, jossa me olemme laatineet sitä.
Autoteollisuuden edustajat luettelivat meille alkuvaiheessa seikat, jotka he toivoivat neuvotteluissa saavutettavan. He halusivat vilpittömästi säilyttää Korean markkinat avoimina, ja me olemme saavuttaneet kaikki tavoitteet, joita he meille alussa ehdottivat.
Tekstiiliteollisuuden osalta olen varma, että meillä ei ole juurikaan aihetta huoleen. Tämänhetkiset tekstiiliteollisuutta koskevat suojalausekkeet takaavat eurooppalaisten työpaikkojen säilymisen.
Minulla ei ole minkäänlaista halua poistaa Euroopasta työpaikkoja tai teollisuuden aloja, eikä tällä sopimuksella ole sellaista vaikutusta. Pyydän niitä jäseniä, jotka väittävät voivansa todistaa päinvastaista, esittämään todisteensa minulle, sillä retoriikka ja todellisuus ovat kaksi eri asiaa. Me emme saa tyytyä pelkkään retoriikkaan, vaan meidän on paneuduttava niihin tosiasioihin, joita kauppasopimuksella saavutetaan.
Väittäisin, että Etelä-Korean kanssa neuvoteltava kauppasopimus on erittäin tärkeä kaikille teollisuuden aloille. Tullinpalautuksissa on mielestäni kyse hyvin yksinkertaisesta asiasta. Tullinpalautukset on suunniteltu niin, että meidän reaktiomme niihin estävät tietyt ongelmat. Kysymys kuuluu: onko tämä ainoa ratkaisu ongelmaan? Jos olemassa on muita yhtä hyviä tapoja ratkaista ongelma ja samalla saada aikaan parempi kauppasopimus, niin perehdyn niihin mielelläni. Haluan kuitenkin silti ratkaista tämän saman ongelman ja uskon, että tämänhetkisessä sopimuksessa sovitut mekanismit ovat toimiva ratkaisu. En väitä, että tämä olisi ikuisesti ainoa tapa saavuttaa tavoitteemme, toisin sanoen estää takaoven kautta tuleva tuonti tehokkaasti, ja uskon, että me olemme ratkaisseet ongelman eri tavalla.
En siis aio esittää parlamentille anteeksipyyntöjä - poliittisia, taloudellisia tai muunkaan laisia - sen vuoksi, että olen panostanut tämän tärkeän kauppasopimuksen neuvottelemiseen. En aio pyytää sitä anteeksi. En aio myöskään pyytää anteeksi sitä, että olen esitellyt parlamentille mielestäni vakavasti otettavan, 2000-luvun vapaakauppasopimuksen, joka tuo valtavia hyötyjä koko Euroopan unionin taloudelle. En etenkään aio pyytää anteeksi sitä, että olen panostanut sopimukseen talouskriisin aikana, sillä nyt jos koskaan velvollisuuteni on suoda eurooppalaisille yrityksille ja työntekijöille kaikki mahdollinen tuki, ja tämä sopimus on osa sitä pyrkimystä.
Kehotan parlamentin jäseniä, kuten jo totesin, tarkastelemaan sopimuksen tosiasioita. Te joudutte lobbauksen kohteeksi, kuten minä olen joutunut. Kuitenkin kun te tarkastelette sitä, mitä sopimuksessa on saavutettu, uskon teidän huomaavan, että sopimus hyödyttää Euroopan taloutta konkreettisella ja erittäin merkittävällä tavalla. Se oli meidän tavoitteemme ja sen me olemme saavuttaneet.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Tokia Saïfi  
Euroopan unionin ja Etelä-Korean välinen vapaakauppasopimus, joka on tarkoitus solmia lokakuun puoliväliin mennessä, herättää eurooppalaisten teollisuuden alojen keskuudessa monia kysymyksiä. Tämä sopimus, jota kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen pitää kunnianhimoisimpana EU:n koskaan neuvottelemana kauppasopimuksen, näyttää erityisesti autonvalmistajien silmissä varsin tasapainottomalta. Autonvalmistajat pelkäävät, että Euroopan komission suomat tullietuudet johtavat korealaisten ajoneuvojen tulvaan eurooppalaisilla markkinoilla. On selvää, että tiettyjen tullilausekkeiden, kuten tullinpalautusten, säilyttäminen olisi epäoikeudenmukaista ja vääristäisi kilpailua eurooppalaiselle autoteollisuudelle vahingollisella tavalla. Epäoikeudenmukaisuutta lisää vielä se, että Korean viranomaiset eivät ole vastanneet Euroopan unionin avokätisyyteen laskemalla asettamiaan tullien ulkopuolisia kaupan esteitä, toisin sanoen eurooppalaisille bensiinikäyttöisille ajoneuvoille asetettuja tuontikiintiöitä. Näin ollen komissiolla on velvollisuus tästä päivästä lähtien tarkistaa kauppasopimuksen ehdot palauttaakseen oikeudenmukaisen ja tasapuolisen kilpailun edellytykset ja taatakseen eurooppalaisen teollisuuden ja eurooppalaisten työpaikkojen säilyminen pitkällä aikavälillä.
