Kyselytunti (kysymykset neuvostolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0457/08).
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.

Aihe: Maataloustuotteiden saannin varmistamista koskeva politiikka
Pelko maataloustuotteiden saatavuuden huonontumisesta on herättänyt levottomuutta koko maailmassa, minkä vuoksi useat valtiot ovat rajoittaneet tai vaikeuttaneet huomattavasti maataloustuotteidensa vientiä. Harkitseeko neuvosto mahdollisuutta sisällyttää maataloustuotteiden saatavuuden varmistamista koskevan kysymyksen, mukaan lukien tärkeimpien maataloustuotteiden tuontimaiden kanssa tehtävät erityissopimukset, sisällyttämistä yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvä Manuel Medina Ortega, Eurooppa-neuvosto tunnusti tämän vuoden kesäkuun 19. ja 20. päivänä pitämässään kokouksessa, että elintarvikkeiden äskettäinen hintojen nousu on huolestuttavaa sekä Euroopan unionissa, jossa kriisi vaikuttaa lähinnä pienituloisiin kotitalouksiin, että kansainvälisesti, erityisesti kehitysmaissa. Tämä ilmiö johtuu erilaisista monimutkaisista tekijöistä. Ensimmäisenä on maailmanlaajuisen kysynnän kasvu, erityisesti tärkeimmissä kehittyvissä talouksissa. Toinen syy liittyy tuotanto- ja kuljetuskustannusten kasvamiseen, mikä johtuu osittain öljyn hinnan kohoamisesta. Kolmas syy liittyy rahoitusmarkkinoiden toimintatapaan, keinotteluun kansainvälisillä markkinoilla ja paikallisilla elintarvikemarkkinoilla. Lisäksi sadot joissakin tuottajavaltioissa ovat olleet heikkoja huonojen ilmasto-olojen takia. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto tarkastelee ensi kuussa uudelleen näitä kysymyksiä. Sen tavoitteena on parantaa elintarviketurvallisuutta ensinnäkin yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa ja toiseksi kansainvälisissä rahoitusinstituutioissa ja G8:ssa. Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki ovat sopineet kokouksista, ja olen erittäin tyytyväinen siihen, että Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri Ban Ki-moon on perustanut korkean tason työryhmän tarkastelemaan elintarvikekriisiä. Euroopan unioni osallistuu täysimääräisesti sen julkilausuman täytäntöönpanoon, joka annettiin Roomassa tämän vuoden kesäkuun 5. päivänä pidetyssä FAO:n korkean tason konferenssissa. Meidän on tietenkin hyödynnettävä myös tulevia Yhdistyneiden Kansakuntien ja Maailmanpankin kokouksia, jotta voimme kehittää ja syventää toimia, joiden tarkoituksena on edistää elintarviketuotantoa kriisistä kärsivissä kehitysmaissa.
Kuten huomaatte, tärkeimmät politiikanalat, jotka liittyvät tähän elintarvikekriisiin ja jotka voivat auttaa kriisin ratkaisemisessa, ovat maatalouspolitiikka, kehitysyhteistyöpolitiikka ja kauppapolitiikka. Manuel Medina Ortegan mainitsema YUTP voi olla tässä yhteydessä hyödyksi, mutta vain rajallisesti sen poliittisen vuoropuhelun puitteissa, jota EU käy kolmansien maiden kanssa ja jonka tarkoituksena on kannustaa niitä laatimaan parempaa maatalouspolitiikkaa. Tämä puolestaan parantaisi elintarviketurvallisuutta kehitysmaissa ja vahvistaisi alueellista yhdentymistä niillä alueilla, joihin kriisi vaikuttaa eniten.
Manuel Medina Ortega
(ES) Paljon kiitoksia vastauksestanne. Huomaan, että neuvosto todella on huolissaan tästä asiasta.
Haluaisin huomauttaa, että nälkä on aina värittänyt Euroopan historiaa. Tästä on esimerkkinä Irlannin kuuluisa perunakadosta johtuva nälänhätä, joka johti saarella väestökatoon. Nälänhätä on johtanut väestökatoon myös monilla muilla Euroopan alueilla, esimerkiksi Ukrainassa.
Elämme aikaa, jolloin olemme saaneet muistutuksen siitä, mitä voi tapahtua; puhumme 500 miljoonan ihmisen yhteisöstä, jossa kulutetaan pääasiassa ulkomailta saatavia elintarvikkeita.
Eikö neuvosto katso, että olisi aika laatia yleinen politiikka kattavaa elintarviketurvallisuutta varten ja että kyseisen politiikan pitäisi olla yksi Euroopan unionin yleisistä politiikanaloista, jotta varmistettaisiin, että tällaista suurta nälänhätää ei tapahdu tulevaisuudessa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Manuel Medina Ortega on kyllä oikeassa. Luulen, että kun tarkastelemme yhteistä maatalouspolitiikkaa, pidämme kokouksia, joissa käsittelemme kehityspolitiikkaa, ja kun käymme keskusteluja ja pidämme huippukokouksia kehitysmaiden kanssa, neuvosto todellakin keskittyy tiiviisti elintarvikkeiden perustuotantoa ja elintarviketurvallisuutta koskevaan kysymykseen. Kyseessä on kaksi erillistä kysymystä, joita on kuitenkin käsiteltävä rinnakkain. Puheenjohtajavaltio Ranskan yhtenä tavoitteena on ottaa nämä kysymykset esille ja tarkastella niitä rinnakkain erityisesti lokakuussa pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
Jim Allister
(EN) Sen sijaan, että elintarviketurvallisuutta tarkasteltaisiin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa, kuten kysymyksessä melko oudosti esitetään, eikö olisi järkevämpää, että elintarviketurvallisuudesta tehtäisiin alkuperäisen ajatuksen mukaisesti YMP:n pääasiallinen tavoite, kuten presidentti Sarkozy lupasi tärkeässä puheessaan Pariisin maatalousnäyttelyssä helmikuussa? Hänen mukaansa YMP:n uudistuksen tärkeimpinä tavoitteina ovat elintarviketurvallisuus ja se, että EU:n osallistumista elintarviketuotantoon lisätään maailmassa. Voisiko Ranskan ministeri kertoa kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä?
Paul Rübig
(DE) Arvoisat puhemies ja neuvoston puheenjohtaja, ylituotanto Euroopassa on nyt muuttunut peloksi elintarvikehuoltomme turvallisuudesta. Uskotteko, että Ranskan tällä hetkellä johtamissa WTO:ssa käytävissä neuvotteluissa voidaan päästä tyydyttävään tulokseen joulukuuhun mennessä?
Katsotteko, että maailmanmarkkinat voisivat olla loistava mahdollisuus maatalousalallemme? Olemme tietenkin havainneet, että hinnat ovat nousseet erittäin jyrkästi, ja nämä hinnat luonnollisestikin tarjoavat täysin uusia ansiomahdollisuuksia omille maanviljelijöillemme Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja ennen kaikkea uusien jäsenvaltioiden kaltaisissa valtioissa. Ne myös lisäisivät merkittävästi ansiomahdollisuuksia muilla alueilla, erityisesti vähiten kehittyneissä maissa - köyhistä köyhimmissä valtioissa.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Vastaan Jim Allisterille toteamalla, että minä todellakin katson, että elintarviketurvallisuuden pitää olla tärkeimpänä tavoitteenamme tarkistaessamme yhteistä maatalouspolitiikkaa. Se on yksi tavoitteista, joita haluamme korostaa tarkistaessamme yhteistä maatalouspolitiikkaa. Yleistä tarkistusta suoritettaessa meidän on näin ollen pyrittävä tarkastelemaan YMP:n määrällisten tavoitteiden lisäksi myös laadullisia näkökohtia, jotta varmistetaan, että kaikki kansalaisemme, riippumatta heidän asuinpaikastaan, voivat saada käyttöönsä korkealaatuisia elintarvikkeita.
Paul Rübigin kysymyksen osalta haluan huomauttaa, että me todellakin hyödymme nykyisin maailman korkeasta hintatasosta, mikä on mahdollisuus eurooppalaiselle viennille. Kun otetaan huomioon yleinen kysyntä, voi myös käydä niin, että me tuomme useiden alojen tuotteita EU:hun tai että me huomaamme, että tuotantomme ei ole riittävää. Monenvälisissä kauppaneuvotteluissa Eurooppa teki sen, mikä oli tarpeen, ja kuten tiedätte, teki useita myönnytyksiä uudistuksista YMP:tä koskevien sopimusten puitteissa. Valitettavasti on käynyt ilmi, että muut valtiot ovat vastuussa neuvottelujen jumiutumisesta. On totta, että Dohan kehityskierroksella olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota elintarviketurvallisuutta koskeviin näkökohtiin ja maailmanlaajuisen elintarviketuotannon tasapainoon.
Puhemies
(EN)
Aihe: Eurooppalainen nuorisosopimus
Kaikki politiikan alat, erityisesti koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen tarkoitetut mahdollisuudet, työllisyys ja liikkuvuus, sosiaalinen integroituminen, terveysasiat, mahdollisuus riippumattomuuteen sekä yrittäjyyttä ja vapaaehtoistyötä koskevien aloitteiden tukeminen, koskevat Euroopan unionin nuoria. Voiko neuvosto tästä syystä kertoa, miten sen aikoo panna täytäntöön eurooppalaisen nuorisosopimuksen (7619/05) ja panostaa sellaisiin politiikan aloihin, jotka vaikuttavat nuoriin?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Hyvä Marie Panayotopoulos-Cassiotou, huomautatte aivan oikeutetusti, että useat eri politiikanalat koskevat nuorisoa. Kiitos siitä. Nuorisopolitiikka on luonteeltaan monialaista. Eurooppa-neuvoston vuonna 2005 tekemän eurooppalaisen nuorisosopimuksen tarkoituksena on nimenomaan valtavirtaistaa nuorisoulottuvuus eri politiikanaloihin Lissabonin strategian mukaisesti.
Tavoitteemme ovat yksinkertaisia. Tavoitteena on nimittäin edistää koulutusmahdollisuuksia Euroopassa, koulutusta, nuorten liikkuvuutta ja ammatillista integraatiota sekä nuorten sosiaalista osallisuutta. Tiedämme, että meidän on yhdessä tehtävä sopimuksesta tehokkaampi ja että meidän on päästävä konkreettisiin tavoitteisiin. Jotta voisimme päästä tähän tavoitteeseen, komissio laatii vuodesta 2009 lähtien kolmen vuoden välein kertomuksen nuorisosta. Kyseisessä kertomuksessa esitetään perusteellinen analyysi nuorison tilanteesta Euroopassa. Näin ollen se auttaa meitä korostamaan heidän huolenaiheitaan.
EU on tietenkin vastuussa tietyistä tärkeistä näkökohdista tässä yhteydessä, mutta nykyisin jäsenvaltioiden toimet ovat perustamissopimusten nojalla jopa tärkeämpiä. Meidän on varmistettava, että me keskitymme EU:ssa parhaisiin käytäntöihin joko kansallisella, paikallisella tai alueellisella tasolla. Meidän on edistettävä kaikenlaista synergiaa osapuolten, kuten yritysten, koulujen, yhdistysten, työvoimaelinten, nuorisotyöntekijöiden, tutkijoiden, perheiden ja myös työmarkkinaosapuolten välillä. Tässä yhteydessä neuvoston puheenjohtajavaltio haluaa erityisesti edistää nuorison rajatylittävää liikkuvuutta. Asiaa tarkastellaan 20. ja 21. marraskuuta pidettävässä neuvoston kokouksessa, jossa käsitellään Maria João Rodriguezin johtaman korkean tason asiantuntijaryhmän raporttia liikkuvuudesta. Haluamme laajentaa Erasmus-ohjelmaa, joka on osoittautunut suureksi menestykseksi. Me tiedämme, että sitä ei voida tehdä hetkessä, mutta me toivomme, että Erasmus-ohjelmasta tulee demokraattisempi ja laaja-alaisempi.
Haluamme myös edistää Leonardo-ohjelman kaltaisia harjoittelijaohjelmia Euroopan tasolla. Aiomme järjestää Ranskan puheenjohtajakauden aikana suuren tapahtuman, jossa keskitytään kehittämään harjoittelijoiden liikkuvuutta. Ranskan puheenjohtajakaudella haluamme myös asettaa nuorten terveyden yhdeksi tärkeimmistä poliittisista painopistealoista, jotta saamme paremman käsityksen nimenomaan nuoriin liittyvistä terveydellisistä kysymyksistä, liittyivät ne sitten hygieniaan tai riippuvuuden torjumiseen - tupakkaan, alkoholiin ja tietenkin huumeisiin.
Vuonna 2009 neuvosto osallistuu aktiivisesti eurooppalaisen yhteistyön yleiseen arviointiprosessiin nuorisoasioiden alalla. Kun otetaan huomioon, että kyseessä on pitkän aikavälin prosessi, on tärkeää varmistaa eri puheenjohtajavaltioiden välisten toimien jatkuvuus. Tämän takia olemme tehneet yhteistyötä tulevien puheenjohtajavaltioiden Tšekin ja Ruotsin kanssa varmistaaksemme jatkuvuuden tässä politiikassa, joka on niin ratkaisevan tärkeä tuleville eurooppalaisille sukupolville.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän neuvoston puheenjohtajaa hänen vastauksestaan ja toivotan puheenjohtajavaltio Ranskalle kaikkea hyvää sen tavoitteiden saavuttamisessa.
Sopimuksen tekemisen jälkeen neuvosto todellakin sopi määrällisistä tavoitteista: koulupoissaolojen vähentäminen 10 prosentilla ja nuorten työttömyyden selvä määrällinen vähentäminen tietyllä kaudella valmistumisen jälkeen.
Missä määrin nämä tavoitteet on saavutettu, kun otetaan huomioon, että tilastojen mukaan nuorten työttömyys on edelleen erittäin yleistä?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) On totta, että nuorten työttömyysaste on edelleen erittäin korkea, mutta keskimäärin tilanne unionissa on parantunut kuluneiden vuosien aikana.
Katson, että meidän on keskityttävä kolmeen toiminta-alaan. Meidän on ensinnäkin varmistettava, että me todella mukautamme koulutusta paremmin markkinoiden, erityisesti työmarkkinoiden vaatimuksiin ja että koulutusjärjestelmät tukevat tehokkaammin Lissabonin ohjelman mukaista kilpailustrategiaa.
Lisäksi meidän on käynnistettävä vuoropuhelu työnantajien ja työmarkkinaosapuolten kanssa yritysten suuremman sosiaalisen vastuun ja nuorison sosiaalisen integroinnin edistämiseksi. Tässä yhteydessä kaikki eurooppalaiset yritykset, erityisesti suurimmat yritykset, ovat vastuullisessa asemassa.
Kolmanneksi katson, että meidän on koulutusalalla myös pyrittävä luomaan huippuosaamisverkostoja ja edistettävä liikkuvuutta valtioiden välillä, aivan kuten meidän on myös edistettävä todistusten ja tutkintojen vastavuoroista tunnustamista, jotta eurooppalaiset työmarkkinat voisivat toimia kitkattomammin.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisat puhemies ja ministeri, haluaisin viitata erityiseen näkökohtaan, jonka katson erittäin tärkeäksi tässä yhteydessä. Kaikissa EU:n laajuisissa tutkimuksissa on käynyt ilmi, että nuoret ovat eniten innoissaan tästä Euroopan unionista. Nuoret ovat myös se ryhmä, joka uskoo, että he voivat hyötyä unionista. Vastakohtana ovat ne henkilöt, lähinnä iäkkäät, ahdaskatseiset ja pettyneet miehet, jotka vastustavat unionia jyrkästi.
Olisin kiinnostunut kuulemaan, toteutetaanko tämän sopimuksen puitteissa tai kenties myös muissa yhteyksissä hankkeita, jotka saattaisivat lisätä nuorten keskuudessa tätä kiinnostusta, tätä myönteistä suhtautumista EU:hun.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvä Jörg Leichtfried, voin kenties esittää näkemykseni puolueettomammin. Minä todellakin katson, että nuoret ovat innoissaan Euroopasta, ja on totta, meidän on hyödynnettävä tätä intoa. Tällä ei kuitenkaan tarkoiteta sitä, että toisten sukupolvien edustajat, Euroopan rakentaneet henkilöt, olisivat vähemmän innoissaan. Valitettavasti Euroopan tasolla on sekä EU:n kannattajia että vastustajia. Mielipidetutkimukset osoittavat myös - kuten äskettäin jälleen kerran havaitsimme - että vastustajat voivat joskus olla radikaalimpia. Meidän onkin tutkittava tätä asiaa perusteellisemmin.
Nuorison liikkuvuuden edistämistä ja EU:n käsitteen konkretisoimista koskevan sopimuksen osalta uskon vahvasti, että meidän on edistettävä nuorisomme rajatylittävää liikkuvuutta ja että - kiitos näiden ohjelmien, jotka saavat lisärahoitusta, vaikka tiedän, että se kestää useita vuosia ja on pitkän aikavälin hanke - kun arvioimme uudelleen yhteisten politiikanalojemme puitteita, meidän on tarkasteltava ohjelmia, joilla pyritään edistämään nuorison ja lasten liikkuvuutta, olipa kyse opiskelijoista, harjoittelijoista tai nuorista työntekijöistä, jotka osallistuvat työelämään tutustumista tai ammattikoulutusta koskeviin ohjelmiin.
Uskon, että juuri näin voimme todella tehdä EU:n käsitteestä konkreettisemman ja varmistaa, että nuorten into kantaa hedelmää, ja näin voimme myös tuottaa Euroopan kansalaisten uuden sukupolven, jota me kaikki toivomme.
Puhemies
(EN)
Aihe: EU:n merentakaiset alueelliset poikkeavuudet
Pitääkö puheenjohtajavaltio poikkeavana sitä, että Etelä-Amerikassa on maa, joka kuuluu Euroopan unioniin samalla kun unioni pitkittää liittymisneuvotteluita Kroatian, Turkin ja muiden eurooppalaisten valtioiden kanssa, jotka täyttävät selvästi vahvemmat maantieteelliset vaatimukset?
Miten neuvosto pyrkii Irlannin kansanäänestyksen jälkeisissä tunnelmissa käsittelemään edellä mainitun kaltaisia hakemuksia? Onko tästä keskusteltu koskaan neuvostossa?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Hyvä Robert Evans, olen iloinen siitä, että olette täällä, koska en ole aivan varma, mitä tällä kysymyksellä tarkoitetaan. En ehkä ole ymmärtänyt sitä oikein, ja te voisittekin selventää kysymystä.
Etelä-Amerikassa on tiettyjä syrjäisempiä alueita, jotka kuuluvat olennaisena osana Euroopan unioniin ja joihin tästä syystä sovelletaan tiettyä politiikkaa. Ei ole kuitenkaan olemassa eteläamerikkalaista valtiota, joka sinällään olisi Euroopan unionin jäsen - olen tässä yhteydessä erittäin varovainen, sillä en kenties ole ymmärtänyt kaikkia tämän kysymyksen vivahteita.
Turkin ja Kroatian osalta on todettava, että edistymistä on tapahtunut huomattavasti sen jälkeen, kun käynnistimme neuvottelut kyseisten valtioiden kanssa. Esimerkiksi Turkin tapauksessa kunkin luvun ensimmäisenä virallisena toimenpiteenä oleva arviointimenettely on toteutettu 23 luvun osalta, ja neuvotteluissa on avattu kahdeksan lukua, joista yhden osalta prosessi on päätetty toistaiseksi. Puheenjohtajavaltio Ranska uskoo, että se voi avata kaksi uutta lukua.
Kroatian osalta arviointimenettely on saatu päätökseen. Neuvotteluissa avattiin 22 lukua, joista kolme on päätetty toistaiseksi. Liittymiskonferenssi järjestettiin tämän vuoden heinäkuun 25. päivänä. Lisäksi avattiin tavaroiden liikkuvuutta koskeva melko arkaluonteinen ensimmäinen luku ja suljettiin yritys- ja teollisuuspolitiikkaa koskeva luku 20. Kuten tiedätte, neuvottelujen edistyminen riippuu pääasiassa ehdokasvaltioiden saavuttamista tuloksista. Edistyminen lukujen avaamista ja sulkemista koskevien kriteerien täyttämisessä sekä niihin vaatimuksiin vastaamisessa, jotka on asetettu neuvottelujen, mutta myös tarkistettujen liittymiskumppanuuksien puitteissa, on olennaista tässä yhteydessä. Me tietenkin viittaamme komission arvioon asiasta. Hyvä Robert Evans, totean uudelleen, että jos vastaukseni on ollut hieman poukkoileva, olisin erittäin iloinen, jos voisitte kertoa, mitä täsmälleen ottaen tarkoititte kysymyksellänne.
Robert Evans
(EN) Selvennän asiaa hieman ja esitän kysymykseni yleisemmällä tasolla. Neuvoston puheenjohtaja on vastannut joihinkin esille ottamiini kysymyksiin, ja kiitän häntä siitä. Hän on oikeassa. Kantani on, että mielestäni on epätavallista, että annamme Ranskan Guayanan kaltaisten valtioiden olla Euroopan unionin täysimääräisinä osina kaikkine siihen liittyvine hyötyineen ja etuineen - ei ainoastaan Ranskan alueita, vaan mieleeni tulevat myös Martinique ja Guadeloupe.
Kuitenkin Euroopassa - ja neuvoston puheenjohtaja on viitannut neuvotteluprosessiin, joka on käynnissä Kroatian ja kenties Turkin kanssa - me nousemme vastarintaan; Euroopan unionissa on valtioita, jotka eivät ole tyytyväisiä tähän asiaan.
Toisaalta lähempänäkin on poikkeavuuksia - Kanaalisaaret, Jersey ja Guernsey, jotka eivät kuulu Euroopan unioniin ja joiden ei tarvitse soveltaa sen lainsäädäntöä. Ne ovat veroparatiiseja, joihin päästetään rikkaita ihmisiä, jotta heidän ei tarvitse maksaa siitä, mistä muut maksavat.
Onko tästä kannasta tai näistä poikkeavuuksista keskusteltu neuvostossa? Voisiko neuvoston puheenjohtaja kertoa, miksi Ranskan Guayanan pitää olla osa Euroopan unionia, ja katsooko hän, että tämä tilanne jatkuu paitsi lyhyellä aikavälillä, myös pitkällä aikavälillä? Voisiko hän katsoa kristallipalloonsa ja kertoa minulle tarkemmin siitä, mihin suuntaan Euroopan unioni on kulkemassa yleisesti?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Kiitos, hyvä Robert Evans. Pelkäsinkin, että olin ymmärtänyt kysymyksenne tarkoituksen oikein ja että minun ei tarvitsisi kuulla selvennystänne asiaan. Vakavammin puhuen on todettava, että ensinnäkin syrjäisimmät alueet, kaikki ne, joita kutsumme merentakaisiksi alueiksi, ovat osa Euroopan unionia. Ne ovat tärkeä osa riippumatta siitä, missä kyseiset alueet sijaitsevat ja kuuluvatko ne Ranskaan, Espanjaan, Portugaliin, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vai johonkin muuhun valtioon.
Viittasitte nykyisiin merentakaisiin departementteihin. Kyseiset departementit ovat kuuluneet Ranskaan 1600-luvusta lähtien. Niiden asukkaat ovat olleet Ranskan kansalaisia vuodesta 1848 lähtien - joten kyseessä ei ole uusi asia - ja kaikki tämä on otettu huomioon jo aluksi, kun tehtiin perustamissopimus alun perin Euroopan yhteisön ja sitten Euroopan unionin perustamisesta.
Toinen korostamanne näkökohta - jonka katson kuitenkin koskevan kysymystä Euroopan vaikutusvallan lisäämisestä ulkomailla - liittyy harjoitettavaan politiikkaan. Mielestäni on tärkeää, että me toteutamme tässä yhteydessä ponnisteluja, emme siksi, että jokin alue on ranskalainen, vaan - toistan uudelleen - siksi, että asia koskee myös vaikutusvaltaa.
Toinen esittämänne näkökohta, joka liittyy neuvostoon - enkä mainitse tässä yhteydessä nimiä - koskee vaikeaa aihetta, nimittäin sitä, miten voimme estää veroparatiisit joko merentakaisilla alueilla tai lähellä omaa maanosaamme. On totta, että tämä on ongelma. Tämän asian parissa on työskennelty Ecofin-neuvostossa. Asiasta esitettiin useita ehdotuksia, ja me pyrimme aina torjumaan tehokkaasti veroparatiiseja sekä EU:n tasolla että EU:n tekemien kansainvälisten sopimusten nojalla.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Haluaisin esittää kysymyksen, joka ei ole erityisen vakava: pitäisikö meidän harkita nimemme muuttamista Euroopan ja Etelä-Amerikan unioniksi? Jos Turkki vielä liittyy unioniin, pitäisikö nimeen liittää Aasiakin? Vakavammin puhuen on kuitenkin todettava, että EU:n kansalaisten tietämys näistä merentakaisista alueista on vähäinen. Voitaisiinko järjestää EU:n tiedotuskampanja, jonka tavoitteena olisi antaa lisätietoa näistä asioista, jotta tällaiset valtiot tuntuisivat läheisemmiltä ja tutummilta erityisesti EU:n nuorille kansalaisille? Näin he voisivat ymmärtää kyseisiä alueita paremmin, eikä tällaisia kysymyksiä enää esitettäisi.
Avril Doyle
(EN) Kiitokset neuvostolle. Voi olla, että en kiinnittänyt asiaan huomiota, mutta en kuullut ministerin vastaavan Robert Evansin kysymyksen toiseen osaan, joka koski Irlannin kansanäänestyksen jälkeisiä tunnelmia neuvostossa. Voisiko hän ensinnäkin kertoa, mitkä neuvoston tunnelmat täsmälleen ottaen ovat Irlannin kansanäänestyksen jälkeen ja vaikuttaako Irlannin kansanäänestys Kroatian, Turkin ja muiden keskustelussa mainittujen Euroopan valtioiden hakemusten käsittelyyn? Toisin sanoen, mikä on neuvoston kanta näihin hakemuksiin nyt, Irlannin kansanäänestyksen jälkeen?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Vastaan ensin Justas Vincas Paleckisin kysymykseen toteamalla, että hän on mielestäni oikeassa. On totta, että toteutetaan ponnisteluja, joiden tarkoituksena on lisätä Euroopan kansalaisten tietämystä näistä syrjäisistä mutta eurooppalaisista alueista. Huomaan, että ne esiintyvät euroseteleissä, mikä on edes jonkinlaista edistymistä. Meidän on kuitenkin tehtävä enemmän tiedottamisen ja viestinnän osalta. Toteaisin Avril Doylelle, että hänen esittämänsä kysymys on erittäin laaja-alainen. Näin ollen meidän on keskityttävä käynnissä oleviin neuvotteluihin. Neuvoston osalta totean, että kyseiset neuvottelut perustuvat ehdotuksiin, jotka komissio esittää arviointikertomusten perusteella. Tämä on täysin tavallinen perusta.
Me olemme myös tehneet selväksi, että olemme valmiita syventämään suhteita muutamien muiden valtioiden kanssa, erityisesti Balkanin maiden kanssa, ja että ottaen huomioon toteutetut ponnistelut, me haluaisimme tiivistää suhteita Kroatian lisäksi myös Serbian ja muiden valtioiden, kuten Bosnian ja Montenegron kanssa.
Sitten on vielä kumppanuutta koskeva kysymys. Euroopan unionin ja Ukrainan välillä järjestetään tärkeä huippukokous 9. syyskuuta. Kun otetaan huomioon nykyinen konflikti Venäjän ja Georgian välillä, me myös yritämme kehittää kumppanuutta Ukrainan kanssa, ja kuten tiedätte, me huomautimme eilen tarpeesta vahvistaa suhteita Georgiaan. Tässä ovat viimeisimmät tiedot, jotka voin kertoa nykyisistä suhteista.
Lisäksi ongelmana on Lissabonin sopimuksen tilanne. Jos meillä ei ole Lissabonin sopimusta, useat jäsenvaltiot, mukaan luettuna kotimaani - jos en nyt puhu neuvoston puheenjohtajana - sanovat nykyisen perustamissopimuksen tosiasiallisesti koskevan 27 valtion unionia, joten me todellakin tarvitsemme Lissabonin sopimusta laajenemista varten. Hyvä Avril Doyle, totean rehellisesti, että tämä on neuvoston kanta tällä hetkellä.
Puhemies
(EN)
Aihe: Raja-alueiden sopeuttamistoimet runsaasti hiiltä kuluttavan tuonnin suhteen
Voisiko neuvosto ilmoittaa näkemyksensä raja-alueiden sopeuttamistoimista runsaasti hiiltä kuluttavan kolmansien maiden tuonnin suhteen EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisella vuoden 2012 jälkeisellä kaudella?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Eurooppa-neuvosto käsitteli erittäin tärkeää kysymystänne tämän vuoden maaliskuussa pitämässään kokouksessa. Tuolloin se totesi, että kilpailuun voimakkaasti perustuvissa yleisissä oloissa on vaarana, että hiilivuotoa tapahtuu tietyillä aloilla, kuten erittäin energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla, jotka erityisesti joutuvat kilpailemaan kansainvälisesti. Tämä on todellinen ongelma, jota on analysoitava ja joka on ratkaistava uudella direktiivillä, jolla yhteisöön luodaan kiintiöiden vaihtojärjestelmä.
Parhaimpana keinona hiilivuotoa koskevaan ongelmaan puuttumiseen ja sen varmistamiseen, että yhteisön päästökiintiöiden vaihtojärjestelmä pysyy tehokkaana, on kuitenkin edelleen kansainvälisen sopimuksen tekeminen, hyvä Avril Doyle. On kuitenkin selvää, että meidän on myös oltava valmiina toimimaan, jos emme saa tehtyä kansainvälistä sopimusta. Me olemmekin nyt keskustelemassa asianmukaisimmista toimenpiteistä teollisuutemme kilpailukyvyn säilyttämiseksi ja sen takaamiseksi, että EU toimii esimerkillisesti kasvihuonekaasujen torjumisessa.
Mielestämme on tärkeää, että näin tehdään varmistaen, että kaikenlaisten teollisuudenalojen investoinnit ovat riittävän avoimia, erityisesti nyt kun taloudellinen tilanne on heikentynyt ja odotamme kansainvälisen kasvun hidastuvan ja kun kaikki merkit viittaavat siihen, että tilanne pysyy samanlaisena myös ensi vuonna.
Ehdotuksessa direktiiviksi komissio sitoutuu antamaan kansainvälisten neuvottelujen tuloksen valossa analyyttisen kertomuksen ja asianmukaiset ehdotukset niihin ongelmiin puuttumiseksi, jotka saattavat aiheutua hiilivuodon vaarasta.
Vaihtoehtoja on kaksi: ilmaisten kiintiöiden osuuden mukauttaminen ja/tai energiaintensiivisten teollisuudenalojen valmistamien tuotteiden tuojien sisällyttäminen yhteisön järjestelmään varmistaen, että järjestelmä on yhteensopiva WTO:n sääntöjen kanssa. Neuvoston puheenjohtajavaltio tietenkin toivoo, että neuvosto ja parlamentti voisivat selventää näitä kysymyksiä sen varmistamiseksi, että Euroopalla on oma kilpailukykyinen teollisuutensa, ja että me tietäisimme mahdollisimman pian, mitä mekanismeja voimme käyttää, ennen vuotta 2011.
Avril Doyle
(EN) Hyväksyn sen, että rajoilla toteutettavien sopeutustoimenpiteiden pitää olla osa välineitämme, mutta niiden pitäisi olla varalla ja niitä pitäisi käyttää kepin sijaan porkkanana käydessämme kansainvälisiä neuvotteluja, joiden avulla me vilpittömin mielin yritämme saada aikaan kansainvälisen sopimuksen ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Voisiko ministeri kommentoida WTO:n 20 artiklaa, jolla sallitaan tällaiset poikkeamat eli kielto siinä tapauksessa, että ehtyvien ”luonnonvarojen” suojelu on uhattuna? Katsotaanko tämän määritelmän koskevan myös hiilidioksidin vähentämistavoitteita, kuten se on aiemmin koskenut myös puhdasta ilmaa? Toivon, että ministeri esittäisi ajatuksiaan tästä asiasta.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvä Avril Doyle, ensinnäkin uskon, että kuten aivan oikeutetusti totesitte, meidän on käytettävä mahdollisia erilaisia toimenpiteitä kepin sijaan porkkanana, jotta varmistetaan, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevasta velvollisuudesta ei voida poiketa. Meidän on myös löydettävä oikea tasapaino teollisuuden vaatimusten välillä, sillä ne eivät aina ole oikeudenmukaisia tämän asian osalta. WTO-sopimuksen 20 artiklan osalta me uskomme, että tällä toimenpiteellä todellakin vastataan ehtyvien luonnonvarojen suojelua koskevaan legitiimiin tavoitteeseen. Vastaanottamiemme asiantuntijaraporttien mukaan sillä näin ollen noudatetaan kansainvälisen kauppaoikeuden sääntöjä.
Syed Kamall
(EN) Haluan toivottaa ministerin tervetulleeksi tähän Strasbourgin sijaan Brysselissä pidettävään täysistuntoon ja kertoa, miten innokkaasti odotan puheenjohtajavaltio Ranskan edustajien näkemistä Strasbourgin sijaan Brysselissä pidettävissä tulevissa täysistunnoissa.
Tähän asiaan liittyen kysyisin, eikö hän katso, että yhtenä parhaista tavoista maailmanlaajuisen köyhyyden vähentämiseksi olisi köyhien valtioiden yrittäjien kannustaminen perustamaan yrityksiä ja luomaan varallisuutta kaupan avulla. Ottaen huomioon hänen ilmiselvän kiinnostuksena rajoilla toteutettaviin sopeutustoimenpiteisiin - jotka itse asiassa ovat tuontiveroja - miten hän vastaa kritiikkiin siitä, että rajoilla toteutettavat sopeutustoimenpiteet ovat kehityksen vastaisia toimenpiteitä ja itse asiassa EU:n imperialistisia ja protektionistisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää tuonti kehitysmaista ja pitää köyhät ihmiset köyhyydessä?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, pysyn puheenjohtajan ominaisuudessa rauhallisena huolimatta näistä täysin perusteettomista ja aiheettomista hyökkäyksistä ottaen huomioon, että me emme todellakaan ole ainoita, jotka harjoittavat liiketoimintaa köyhissä valtioissa!
Vakavammin puhuen uskon, että tarkastelemamme mekanismi - ja vastaan tällä myös Avril Doylen äskeiseen puheenvuoroon - ei ole keppi, jota käytetään kehitysmaita vastaan. Jos asiaa kuitenkin tarkastellaan täysin puolueettomasti pyrittäessä tasapainoon kilpailukyvyn ja kasvihuonekaasujen torjumisen välillä, meidän on todella löydettävä sopiva tasapaino tärkeimpien kumppaneidemme osalta. Yksi kyseisistä kumppaneista on Yhdysvallat, jonka sitoumukset tällä alalla eivät minun tietääkseni vastaa meidän nykyisiä sitoumuksiamme. Toisena kumppanina on Japani, jolla on myös vähemmän sitoumuksia ja joka toteuttaa vähemmän ponnisteluja. Sitten on vielä Venäjä, jonka osalta minua muistutetaan aina siitä, että sen arvot eivät ole samoja ja että meidän on myös ymmärrettävä realistisesti, miten sille pitää puhua, ja että se on kehittyvä suurvalta. On myös Brasilia, on Intia ja tietenkin on myös Kiina, joka on Maailman kauppajärjestön jäsen. Joten en todellakaan ymmärrä, miksi emme saisi toimia järkevästi, vaan meidän pitäisi olla naiiveja. Meidän on käytävä esimerkillistä taistelua ilmaston lämpenemistä vastaan. Eurooppa on johtavassa asemassa tällä alalla, ja sen on myös pysyttävä tässä asemassa ja säilytettävä etuasemansa kansainvälisissä neuvotteluissa, kuten ensi vuonna Kööpenhaminassa. Tässä yhteydessä EU:n ei kuitenkaan tarvitse hävetä etujensa puolustamista sellaisia valtoja vastaan, jotka ovat vähintään yhtä rikkaita kuin me itse. Kuten muut puhujat huomauttivat aiempien kysymysten yhteydessä, myös Euroopassa kärsitään köyhyyspesäkkeistä.
Puhemies
(EN)
Aihe: Avun tehokkuutta käsittelevän korkean tason foorumin kokous Accrassa (Ghana) syyskuussa
Avun tehokkuutta käsittelevän korkean tason foorumin Accran kokous, joka on tarkoitus pitää ensi syyskuussa, tarjoaa avunantajille ja kumppanihallituksille todellisen tilaisuuden antaa lisäsitoumuksia, jotka voidaan aikatauluttaa ja joita voidaan seurata avun tehostamiseksi.
Miten neuvosto ja jäsenvaltiot voisivat sitoutua kunnianhimoisemmin vuoden 2005 Pariisin julistuksen tavoitteiden toteutukseen? Miten neuvosto ja jäsenvaltiot voivat varmistaa, että hallitukset eivät pyri parantamaan pelkästään avun toimittamisen tehokkuutta, vaan paneutuvat myös itse avun tehokkuuteen eli siihen, miten köyhien elämään saadaan konkreettisia parannuksia? Voiko neuvosto ottaa kantaa parlamentin päätöslauselmaan (P6_TA(2008)0237) avun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annetun Pariisin julistuksen seurannasta? Miten neuvosto aikoo saada hallitukset noudattamaan vuosituhannen kehitystavoitteita koskevia sitoumuksia, kun otetaan huomioon, että EU:n apu on pudonnut vuoden 2006 lukemasta eli 0,41 prosentista 0,38 prosenttiin BKTL:sta vuonna 2007, mikä merkitsee noin 1,5 miljardin euron vähennystä?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Hyvä Colm Burke, kysymyksenne koskee kolmea kehitysyhteistyöhön tiiviisti liittyvää näkökohtaa: avun tehokkuutta, vuosituhannen kehitystavoitteita ja avun määrää.
Kysymys on erittäin ajankohtainen, sillä avun tehokkuutta käsittelevän korkean tason foorumin kokous on alkanut tänään, ja alle kuukauden päästä pidetään vuosituhannen kehitystavoitteita koskeva korkean tason kokous, joka järjestetään New Yorkissa 25. syyskuuta. Toinen tärkeä tapahtuma on kansainvälisen kehitysrahoituskonferenssin seurantakokous, joka pidetään Dohassa 29. marraskuuta - 2. joulukuuta ja jossa arvioidaan Monterreyssa saavutetun yhteisymmärryksen täytäntöönpanoa.
Neuvosto työskentelee tiiviisti kaikkien näiden kokousten osalta, ja se on antanut useita päätelmiä tämän vuoden kesäkuun jälkeen. Avun tehokkuuden osalta neuvosto tunnustaa, että tietystä edistymisestä huolimatta on vielä tehtävä paljon. Meidän on määriteltävä alat tai hankkeet, joilla unionin toimilla on merkitystä ja joihin se voi tuoda lisäarvoa muihin avunantajiin nähden. Meidän on epäilemättä hyödynnettävä kansallisia järjestelmiä ja saatava avun vastaanottajat tietoisemmiksi omasta vastuustaan. Tämä on tavoite, jonka me olemme asettaneet itsellemme Accrassa pidettävää kokousta varten, ja me toivomme, että Accran toimintasuunnitelman yhteydessä annetaan kunnianhimoinen strateginen julkilausuma, jolla asetetaan voimakkaat, täsmälliset ja mitattavissa olevat tavoitteet ja määritellään aikataulu niiden täytäntöönpanoa varten, jotta kumppanimme ymmärtäisivät paremmin sen, että avun tehokkuutta on parannettava.
Toinen näkökohta koskee vuosituhannen kehitystavoitteita. Kaikkien kumppaneiden, sekä avunantajavaltioiden että vastaanottajavaltioiden, on saavutettava tavoitteet kestävän kehityksen mukaisesti, ja niiden on myös kunnioitettava sitoumuksiaan. Neuvosto hyväksyi vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan EU:n toimintasuunnitelman tämän vuoden kesäkuussa, ja me olemme asettaneet useita välitavoitteita kyseisten kehitystavoitteiden saavuttamiseksi.
Lopuksi, avun määrän osalta on totta, että me olemme huolissamme virallisen kehitysavun kokonaismäärän vähenemisestä, sillä se väheni 47,7 miljardista eurosta 46 miljardiin euroon vuosina 2006-2007. Tästä vähenemisestä huolimatta EU on edelleen suurin avunantaja, erityisesti Afrikassa, ja me toivomme, että tämä väheneminen on vain väliaikaista. Jos yksittäisten jäsenvaltioiden toimittamat tilastotiedot pitävät paikkansa, kehitysavun määrän pitäisi olla suuri vuonna 2008, ja me voisimme saavuttaa vuosia 2010 ja 2015 koskevat vuosituhannen kehitystavoitteemme. Tämän takia neuvosto on pyytänyt jäsenvaltioita laatimaan asteittaisia väliaikaisia aikatauluja sen osoittamiseksi, miten ne aikovat saavuttaa virallista kehitysapua koskevat tavoitteensa.
Colm Burke
(EN) Kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta kuulin tapauksesta, jossa EU antoi 1,2 miljoonaa euroa Etiopiassa toteutettavaan hankkeeseen, ja sain selville, että Etiopian hallitus sovelsi apuun 17 prosentin ALV:tä. Tämän takia pohdin, olemmeko edistyneet lainkaan yhteistyössä kehitysapua vastaanottavien kehitysmaiden kanssa.
Mietin myös, olemmeko tässä vaiheessa saaneet jäsenvaltioilta mitään tietoa siitä, mitä varauksia ne tekevät vuoden 2009 talousarvioihinsa vuonna 2009 annettavaa kehitysapua varten. Väheneekö apu useissa valtioissa esiintyvän talouden laskusuhdanteen takia, ja toimiiko puheenjohtajavaltio ennakoiden jäsenvaltioiden osalta varmistaakseen, että näin ei pääse tapahtumaan?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Käsittelen myöhemmin uudelleen Colm Burken kysymystä ja annan hänelle paremman vastauksen, koska minulla ei tällä hetkellä ole tietoja vuoden 2009 talousarvioita koskevista jäsenvaltioiden ehdotuksista. Sanoinkin, että me pyysimme alustavia tietoja talousarvioista. Tämän takia ehdotan, että vastaan Colm Burkelle myöhemmin ja että neuvoston yksiköt toimittavat hänelle tarkat tiedot vuoden 2009 talousarviosta heti, kun ne saavat kyseiset tiedot käsiinsä - minulle on kerrottu, että käytettävissämme on tällä hetkellä ainoastaan vaillinaisia tietoja. Colm Burken luvalla toimin samalla tavalla Etiopian osalta ja tarkistan, onko kehitysapua koskevia sääntöjä noudatettu ALV:n soveltamisen yhteydessä.
Puhemies
(EN)
Aihe: EU:n Tšadin operaatio
Voisiko neuvosto kertoa EUFOR-joukkojen Tšadin operaation tämänhetkisestä tilanteesta? Onko eteen tullut odottamattomia ongelmia, ja jos on, mitkä ovat tärkeimmät asiat, jotka tästä kokemuksesta on opittu?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Hyvä Jim Higgins, ne kolme monikansallista pataljoonaa, jotka muodostavat EUFOR-joukot Itä-Tšadissa ja Keski-Afrikan tasavallassa, ovat nyt toiminnassa täysimääräisesti. Joukot, jotka koostuvat noin 3 200 sotilaasta, voivat nyt suorittaa kaikki operaatiot, jotka neuvosto niille antaa. Haluaisin muistuttaa teitä siitä, että Albania, Kroatia ja Venäjä, joka ottaa kentällä pian käyttöön neljä helikopteria, osallistuvat myös kyseisiin joukkoihin. Ukraina on käynnistänyt neuvottelut, mutta se ei ole tähän mennessä vielä ryhtynyt toimiin.
Kuten tiedätte, maanmiehenne kenraali Patrick Nash toimii operaation komentajana, ja neuvoston puheenjohtajavaltio ylistää erityisesti hänen ammattitaitoaan.
Tšadissa ja Keski-Afrikan tasavallassa 18.-24. kesäkuuta toteutetun EU:n ja YK:n yhteisen arviointioperaation jälkeen Javier Solana laati asiasta raportin ja esitti suosituksia YK:n toteuttamasta operaation seurannasta. Neuvosto hyväksyi Solanan raportin tämän vuoden kesäkuun 25. päivänä, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri hyödyntää raporttia omassa raportissaan, jota käsitellään pian turvallisuusneuvostossa.
Haluan korostaa, että EUFOR on muodostamisestaan lähtien toiminut tasapuolisesti, riippumattomasti ja puolueettomasti. Se on auttanut turvallisuuden lisäämisessä Itä-Tšadissa ja Keski-Afrikan tasavallassa ottamalla käyttöön kaukana eurooppalaisista tukikohdista ja erittäin vihamielisissä olosuhteissa muutaman kuukauden sisällä joukot, joilla on vaikutusvaltaa ja jotka pelkällä läsnäolollaan toimivat varoittavana tekijänä. Ne partioivat koko alueella ja auttavat tekemään siitä turvallisemman, saattavat humanitaaristen järjestöjen jäseniä eri paikkoihin heidän pyynnöstään, auttavat avaamaan toimitusreittejä, suojelevat pyynnöstä erilaisia kohteita tai tarjoavat vaihtoehtoisia ratkaisuja, joiden avulla ne voivat suorittaa tehtävänsä. Lisäksi joukot ovat auttaneet varmistamaan, että paikallinen poliisi voi toimia aktiivisemmin, ja joukot ovat myös laajentaneet poliisin tavallista toiminta-alaa.
EUFOR toimii omien toimivaltuuksiensa puitteissa, ja sen toimintaa tarkkailtiin Goz Beidaan ja Biltineen kohdistuneiden kapinallishyökkäysten aikana tämän vuoden kesäkuussa. Tuolloin joukot evakuoivat, antoivat suojaa ja vartioivat noin 300:a humanitaarista avustustyöntekijää, jotka olivat pyytäneet apua. Lisäksi joukot estivät ryöstöretken Goz Beidan alueen torille. Irlantilaiset joukot, jotka turvasivat siirtymään joutuneille henkilöille tarkoitettua aluetta, reagoivat erittäin tehokkaasti suoraan tulitukseen.
Heinäkuussa, Kerfin dadjo- ja mouroyhteisöjen välisten yhteenottojen aikana, EUFOR lähetti vahvistetun komppanian turvaamaan alueen ja evakuoimaan noin 30 humanitaarista avustustyöntekijää.
Haluan korostaa, että EUFOR tekee erittäin tiiviisti koordinoitua yhteistyötä Keski-Afrikan tasavallassa ja Tšadissa toimivan YK:n erikoisyksikön MINURCATin kanssa. Kuten totesin, se myös tekee tiivistä yhteistyötä humanitaaristen avustusjärjestöjen kanssa.
Jim Higgins
(GA) Eikö sodankäynti hallituksen joukkojen ja kapinallisten välillä jatku, kun sadekausi päättyy? Voisiko neuvosto kertoa meille, mitkä muut kaupungit ovat valmiita osallistumaan operaatioon joukkojen, laitteiston sekä varojen osalta?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) EUFOR ei osallistunut hallituksen ja kapinallisten välisiin yhteenottoihin, joten se toteuttaa tunnollisesti operaatiotaan toimien riippumattomasti ja pysyen täysin erossa yhteenotoista, jotka johtuvat hallituksen ja kapinallisten välisistä sisäisistä ongelmista. Se toteuttaa operaatiota puolueettomasti, eikä se puutu Tšadin tai Keski-Afrikan tasavallan sisäisiin asioihin. Periaatteessa sen tavoitteena on auttaa parantamaan turvallisuustilannetta Itä-Tšadissa ja Keski-Afrikan tasavallan koillisosissa. Aina kun se puuttui mainitsemiini yhteenottoihin ja tapahtumiin, se teki niin siksi, että humanitaariset operaatiot olivat vaarassa. Se puuttui asiaan kyseisten operaatioiden suojelemiseksi.
Colm Burke
(EN) Olin Tšadissa tämän vuoden maaliskuussa kolme viikkoa kapinallishyökkäysten jälkeen. Vietin siellä kuusi päivää ja tapasin erilaisia ryhmiä, ja havaitsin sen, että kapinallisryhmien edustajat on saatava neuvottelupöytien ääreen. Mietin vain, onko YK tai Euroopan unioni edistynyt lainkaan tässä asiassa kun otetaan huomioon, että tietojeni mukaan 7 000-10 000 alle 18-vuotiasta on tällä hetkellä aseistettuna kyseisellä alueella. Jos asiassa halutaan edistyä, jonkun on saatava kapinallisryhmät saman pöydän ympärille. Mietin vain, onko tässä asiassa edistytty lainkaan.
Marian Harkin
(EN) Halusin vain kysyä ministeriltä lyhyesti hänen näkemyksistään tämän operaation tulevaisuudesta. Nähdäkseni sen on tarkoitus päättyä ensi maaliskuussa. Katsooko ministeri, että operaatiota voitaisiin tämän jälkeen jatkaa UFOR:in lipun alalla kenties vielä toisten kuuden kuukauden ajan tai että sitä voitaisiin kenties jatkaa YK:n alaisuudessa? Katsooko hän, että on mahdollista, että operaatio päättyy ensi maaliskuussa? Kuten totesin, haluaisin vain kuulla hänen näkemyksensä operaation tulevaisuudesta.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Vastaan Colm Burkelle ja Marian Harkinille toteamalla, että mielestäni voimme olla hyvästä syystä ylpeitä kyseisestä operaatiosta. Haluan muistuttaa teille siitä, että kyseessä on laajamittaisin koskaan toteutettu operaatio.
Marian Harkinille vastaan, että korostamme, että on siirryttävä nopeasti Yhdistyneiden Kansakuntien operaatioon sen varmistamiseksi, että MINURCAT voi loppujen lopuksi korvata EUFOR-operaation. Itse paikalla toimiva EU:n erityisedustaja, suurlähettiläs Torben Brylle on yhteydessä kapinallisjoukkoihin. Olisi valhe väittää, että kaikki on kunnossa.
Uskon, että tämä operaatio on ehdottomasti tarpeen ja että se todella tekee kaikkensa siirtymään joutuneiden ihmisten, kärsivien ihmisten puolesta. Olemme kohdanneet todellisen humanitaarisen tragedian, mutta on myös totta, että operaatiolta puuttuu edelleen resursseja - kuten korostamme ja pahoittelemme - ja että neuvosto toivoo vahvasti, että kyseisiä resursseja voitaisiin vahvistaa ennen kuin Yhdistyneet Kansakunnat ottaa operaation vastuulleen. Joka tapauksessa kyseessä on pitkän aikavälin hanke. Vastauksena Marian Harkinille totean, että me voisimme näin ollen suosia siirtymisen sijaan jatkamista.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.05 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
