SIS II ir VIS įgyvendinimo būkl(diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Komisijos pareiškimas dėl SIS II ir VIS įgyvendinimo būklės.
Jacques Barrot
Ponia pirmininke, nenoriu bandyti Parlamento kantrybės, bet vis tiek turiu dalyvaujantiems EP nariams ir Parlamentui paaiškinti keletą dalykų.
Kai prieš pusantrų metų pradėjau eiti už teisingumą, laisvę ir saugumą atsakingo Komisijos nario pareigas, ant savo darbo stalo radau du didelius informacinių technologijų projektus, skirtus aprūpinti valstybes nares moderniomis ir veiksmingomis bendradarbiavimo priemonėmis.
Šie du projektai, SIS II ir VIS, yra tos pačios sutarties, kurią 2003 m. Komisija pasirašsu informacinių technologijų bendrovių konsorciumu, dalys. Abu šie projektai yra technologiniu požiūriu sudėtingi. Turime centrinę sistemą susieti su nacionaline įranga, kurios specifikacijos itin sudėtingos, ir sukurti jų sąveiką.
Visada stengiausi Parlamentą informuoti apie šių projektų eigą. Po 2009 m. vasario ir birželio mėn. įvykusių Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų tarybos susitikimų parašiau Parlamento piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pirmininkui G. Deprezui, informuodamas jį apie SIS II įgyvendinimo būklę. To laiško kopiją nusiunčiau jums, pone C. Coelho, nes jūs paprastai rengiate pranešimus SIS klausimais ir atidžiai juos sekate.
Motyvuojamas šios atvirumo aplinkos, šiandien vėl norėčiau jums suteikti kuo daugiau informacijos. Tiesa, kad, kaip ir dauguma didelių pramoninių projektų, SIS II ir VIS gali užtrukti ilgiau ir kainuoti brangiau, negu numatyta. Tiesa, kad ir SIS II, ir VIS projektų būklnepatenkinama.
Nepaisant Komisijos ir valstybių narių ekspertų dalyvavimo, įgyvendinant SIS II ir toliau susiduriama su įvairiomis kliūtimis. VIS projekte prasidėjo svarbus etapas. Dėl pradinių specifikacijų buvo sunku atlikti planuotus bandymus, bet atrodo, kad valstybių narių sutarimu persvarsčius šias specifikacijas kitą kartą bandymus turėtų būti įmanoma atlikti laiku.
Pirmiausia aptarsiu SIS II. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Tarybai pirmininkaujančia valstybe, valstybėmis narėmis ir rangovais, stengiasi įgyvendinti birželio 4-5 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikimo išvadose nustatytas gaires.
Pirmiausia visos suinteresuotosios šalys aktyviai dalyvauja techniniame pasirengime atlikti "etapinį" bandymą, skirtą užtikrinti, kad dabartinis techninis sprendimas būtų kuriamas ant tvirto pagrindo. To nepamiršdama, Komisija su projektą vykdančiu konsorciumu derėjosi dėl reikiamų sutarčių pakeitimų. Pirmasis etapas papildomai kainuos 1 026 000 EUR. Kartu mūsų tarnybos sustiprino projekto administravimą ir kontrolę. Jos sutartyse nustatbaudas, kad rangovas jaustų papildomą spaudimą.
Penktadienio vakarą pasikviečiau už projektą atsakingos bendrovės vykdomąjį direktorių, kad jis galėtų mane asmeniškai informuoti apie savo įgyvendinamas priemones techniniams sunkumams pašalinti.
Galiausiai, kaip numatyta birželio mėn. vykusiame Tarybos susitikime, Komisija, norėdama apsidrausti, pradėjo parengiamąjį darbą, jeigu dabartiniam techniniam sprendimui nepavykus reikėtų pereiti prie alternatyvios sistemos.
Atsižvelgdami į šiuos duomenis ir naują grafiką, be abejo, turime šias aplinkybes įtvirtinti teisės aktais. Todėl rugsėjo 29 d. Komisija pasiūlkeletą SIS II migracijos priemonių pakeitimų, dėl kurių su jūsų Parlamentu dabar konsultuojamasi. Tai suteiks mums galimybę šį klausimą persvarstyti išsamiai.
VIS srityje 2009 m. balandžio mėn. rangovas pradėjo tam tikrus centrinės sistemos bandymus padarytai pažangai įvertinti. Rangovui dar nepavyko įvykdyti visų sutartinių kriterijų, kad galėtų užbaigti bandymus, nors galutinis terminas ir pratęstas.
Komisija, siekdama nubausti už šį vėlavimą, žinoma, taiksutartyje numatytas baudas. Ji nurodrangovui įgyvendinti visas reikiamas taisomąsias priemones.
Aš netikiu, kad kaltas projektas, bet gali būti įrodyta, kad klystu. Vis dėlto sistemos sprendimų bandymai vyksta gerai. Bandymai turėtų būti baigti lapkričio 11 d. Vis dėlto tuo pat metu valstybės narės turi pritaikyti savo sistemas, kad galėtų naudotis VIS. Bent trys valstybės narės patiria didelių sunkumų ir dėl šių trijų valstybių vėluojama netgi daugiau nei dėl centrinės sistemos.
Taigi, šiuo metu su valstybėmis narėmis atliekame išsamią analizę, kad nustatytume naują VIS naudojimo pradžios grafiką; tačiau norėdami jį nustatyti turime aiškiai žinoti, kokie bus centrinės sistemos bandymų rezultatai.
Iš penktadienį vykusio mano susitikimo sprendžiu, kad lapkričio 11 d. galėtų būti ta diena, kai sužinosime, ar dabar vykdomi bandymai pavyks. Vis dėlto bet kuriuo atveju iki sistemos naudojimo pradžios turi visapusiškai veikti ir valstybių narių sistemos, ir centrinsistema. Žinoma, informuosiu Parlamentą apie šį naują tvarkaraštį iškart, kai tik galėsime jį parengti.
Aš jau baigsiu - atleiskite, kad mano kalba gana ilga, bet norėjau pateikti išsamią ataskaitą apie SIS II ir VIS įgyvendinimo būklę. Nerimauti tikrai verta; nėra tikslo tai slėpti. Abiejų projektų techninis, biudžeto ir politinis rizikos profilis lemia, kad juose tikslinga dalyvauti mums visiems pagal savo pareigas. Pasitelkta nemažai finansinių išteklių. Bendra SIS II skirta Komisijos biudžeto suma yra kiek daugiau nei 80 mln. EUR, iš kurių iki šiol sumokėta tik kiek daugiau nei pusė, arba 44,5 mln. EUR. Bendra suma, kurią Komisija jau skyrVIS, yra apie 74,5 mln. EUR. Biudžeto įvykdymo požiūriu iki šiol išleista beveik 43,3 mln. EUR. Šie skaičiai atitinka Europoje ir kitose pasaulio vietose vykdytų panašaus masto projektų sumas.
Ponia pirmininke, nekantrauju pasakyti, kad neabejotinai informuosiu Parlamentą apie bet kokius įvykius, galinčius turėti poveikį biudžetui, arba apie pačią šių sistemų naudojimo pradžios datą.
Nepaisant to, jeigu mums pavyks įdiegti VIS ir SIS II, būsime aprūpinę Europą pačia veiksmingiausia sistema pasaulyje. Todėl turime ramiai, aiškiai ir praktiškai įveikti kliūtis ir šiuo klausimu išdrįsiu prašyti tiek Parlamento pagalbos, kiek jos reikės, kad, kartoju, būtų galima šiuos du klausimus labai kruopščiai kontroliuoti ir užtikrinti, kad jie būtų sėkmingai baigti.
Simon Busuttil
Pirmiausia norėčiau padėkoti Europos Komisijos Pirmininko pavaduotojui už pateiktą paaiškinimą, o pats norėčiau irgi paaiškinti, kodėl prašėme šios diskusijos.
Mes tai padarėme, kadangi Šengeno erdvmums itin svarbi mūsų piliečių judėjimo laisvės srityje. Vis dėlto nors mes, kurdami Šengeno erdvę, ketinome savo piliečiams suteikti visišką laisvę, nenorime, kad ši privilegija tektų nusikaltėliams. Dėl šios priežasties sukūrėme Šengeno informacinę sistemą, kurią norime atnaujinti - pakeisti ją naujos kartos sistema SIS II, kuri mums padėtų stiprinti laisvę ir kartu neleisti nusikaltėliams įgyti veikimo laisvės. Todėl nerimaujame, kad ši naujos kartos sistema, SIS II, vėluoja ir, atrodo, bus baigta dar tikrai negreitai. Todėl pateikiame jums visus šiuos klausimus apie vėlavimą ir apie tai, ar būtų įmanoma užtikrinti datą, iki kurios sistema būtų įdiegta ir pradėjusi veikti. Vis dėlto norėčiau dar kartą paaiškinti, kad mūsų galutinis tikslas - bendradarbiauti su Europos Komisija siekiant užtikrinti, kad Šengeno erdvvisapusiškai veiktų, kad ji atitiktų mūsų piliečių interesus ir kad joje nebūtų leidžiama įsiviešpatauti tiems, kurie turi blogų ketinimų.
Claude Moraes
S&D frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už tai, kad šiandien atvyko čia suteikti šiais klausimais mums išsamios naujos informacijos. Mes labai vertiname, kaip jis tai padarė.
Kaip ir S. Busuttil, noriu išdėstyti paaiškinimą - bendrą paaiškinimą, kodėl gerokai nerimaujame dėl didelio vėlavimo pereiti nuo SIS prie SIS II ir parengti VIS. Manau, kad suprasite, kodėl pateikėme bendrą rezoliuciją - mes tikrai nerimaujame. C. Coelho ir kiti jau kurį laiką kalba apie šį rūpestį ir verta įsidėmėti, kad nors šis didelis vėlavimas jau savaime kelia akivaizdų rūpestį, Parlamentui svarbiausi klausimai, kaip žinote, yra skaidrumas, atskaitingumas, ypač kai kalbame apie opius duomenis - būtent šios srities opius duomenis. Būdamas vienas iš teisės aktų leidėjų ir vieninteltiesiogiai renkama ES institucija, Parlamentas turi būti nuolat informuojamas apie šių sistemų kūrimą, kaip jis jau daug kartų prašė.
Nenorime, kad atrodytų, jog savo rezoliucijoje keliame nepagrįstus reikalavimus. Norime elgtis pagrįstai ir reaguoti į tai, kaip jūs šiandien mums pateikėte informaciją. Tiesiog norime būti informuojami apie dabartinę įvykių būklę, gauti paaiškinimus apie vėlavimo priežastis ir būti patikinami, kad šios problemos bus išspręstos. Tiesiog būtina, kad toks svarbus projektas kaip šis, turėsiantis poveikį daugybei žmonių, - ir ES, ir ES nepriklausančių šalių piliečių, - būtų rengiamas skaidriai.
Vis dėlto, be šių skaidrumo ir atskaitingumo klausimų, svarbu pažymėti ir platesnius padarinius. Techninės problemos, kurias matome, ir šių didelio masto duomenų bazių kūrimas platesnio pasitikėjimo nekelia. Daugelis mūsų valstybių narių, įskaitant mano valstybę, turėjo didelių sunkumų kurdamos didžiąsias savo duomenų bazes, asmens duomenų bazes ir kt. Tiesiog būtina, kad visuomenšiomis sistemomis pasitikėtų.
Todėl mes, visų politinių partijų atstovai, jau planavimo, o ne rengimo etapu turime kartu siekti išsiaiškinti, kaip kilo šios problemos ir kaip jų išvengti ateityje. Reikia pasinaudoti įgyta patirtimi; turime pasitikėti šiomis sistemomis ir, svarbiausia, turime jas visapusiškai ir veiksmingai prižiūrėti. Galiausiai šios sistemos veiks tik tada, kai bus bendradarbiaujama techniniais klausimais, kai visuomenšiomis sistemomis pasitikės ir kai šiuos dalykus atvirai tikrins Parlamentas, o tikrinimas duos rezultatų.
Sarah Ludford
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, per visus dešimt metų, kai esu Europos Parlamento narė, man niekada nebuvo suteikta tiek daug laiko kalbėti per vieną vakarą! Iš viso dešimt minučių yra neįprasta prabanga ir nesu tikra, ar jas išnaudosiu.
Aš taip pat esu dėkinga Pirmininko pavaduotojui J. Barrot už tai, kad atėjo mums pranešti apie problemas, nors manau, kad geriau nebūtume nuolat prašę tos naujausios informacijos. Visi, kurie bent kiek žino, kaip įgyvendinami dideli valstybinio sektoriaus IT projektai jų valstybėse narėse, žinos, kad šių techninių ir biudžeto problemų kyla dažnai. Nepaisant to, deja, kai tai susiję su dviem tokio aukšto lygio didelėmis sistemomis - Šengeno informacine sistema (SIS) II ir Vizų informacine sistema (VIS), daroma įtaka ne tik ES vidaus saugumo reputacijai (prie jos grįšiu vėliau), bet ir ES vizų politikai.
Būdama pranešėja VIS klausimais, galiu pasakyti, kad jautėme spaudimą, kad teisės aktai būtų parengti laiku, nes norėjome kuo greičiau turėti įdiegtą ir veikiančią VIS - o ji iki dabar jau turėjo veikti - todėl bet koks programos vėlavimas labai nuvilia.
Norėčiau paklausti Komisijos nario J. Barrot, kokių padarinių tai turės vizų prašantiems asmenims. Ar galiausiai daug žmonių susipainios, nes VIS skirta aptarnauti 20 mln. vizų prašymų per metus ir darytina prielaida, kad vėlavimas turi grandininį poveikį. Kas atsitiks sudaromiems susitarimams su rangovais? Minėjote, kad dėl vėlavimo diegti vizų informacinę sistemą taikytos sutartinės baudos. Ar galite mums pasakyti, kokios tos baudos? Kokios planuojamos papildomos išlaidos? Ar galite mums, Komisijos nary J. Barrot, pasakyti, ar jūs apskritai toliau pasitikite rangovu, ar gali būti, kad sutartis bus nutraukta?
Tai ateityje tikriausiai turės įtakos ir bendro SIS bei VIS valdymo agentūros įsteigimui ir galbūt kitoms duomenų bazėms. Turbūt gali tekti persvarstyti kai kuriuos duomenų rinkimo ir didelio masto stebėjimo sistemų užmojus - tai, vertinant iš privatumo perspektyvos, gali būti visai neblogas dalykas, jeigu jau kyla visos šios techninės ir infrastruktūros problemos.
Paskutinis dalykas, kurio norėjau paklausti Komisijos nario: dabartiniu vertinimu, SIS II pradės veikti paskutinį 2011 m. ketvirtį. Spėju, kad galime tikėtis dar tam tikro vėlavimo. 2012 m. vasarą Londone vyks Olimpinės žaidynės. Jungtinės Karalystės vyriausybnepasinaudojo galimybe įsidiegti SIS I dėl priežasčių, kurias geriausiai žino ji pati. Beje, praėjo nemažai metų, per kuriuos ji galėjo įsidiegti SIS I, bet vis sak"ne, ne, mes palauksime SIS II".
Atsakydama man, vyriausybsakė, kad ji nkiek nenuogąstauja dėl padarinių saugumui. Vis dėlto jeigu JungtinKaralystdar gerokai prieš 2012 m. įvykstant Londono olimpinėms žaidynėms nepradės dalytis prieiga prie Šengeno informacinės sistemos policijos duomenų, - tai ji turi teisę daryti, - gali kilti pavojus ne tik Jungtinės Karalystės, bet ir Europos saugumui.
Ar galite, Komisijos nary J. Barrot, mums pasakyti, kokių padarinių, jūsų nuomone, tai turėtų Olimpinių žaidynių saugumui, dėl kurio aš labai susirūpinusi, ypač todėl, kad jos vyks Londone ir (o tai irgi svarbu) mano apygardoje. Manau, kad visi gerokai nerimautume dėl Olimpinių žaidynių saugumo. Tai - keletas klausimų, kuriuos norėčiau jums pateikti. Dar kartą dėkoju, kad atvykote.
Tatjana Ždanoka
Verts/ALE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, savo frakcijos vardu taip pat dėkoju Komisijos nariui J.Barrot už paaiškinimus. Žinoma, mes irgi apgailestaujame dėl dabartinės SIS II ir VIS būklės.
Vis dėlto norėčiau iškelti ir kitų klausimų, nes žinote, kad mūsų frakcija turi ypatingą poziciją dėl biometrinių duomenų naudojimo, ypač VIS ir SIS II.
Pasinaudodama šia galimybe, norėčiau pabrėžti mūsų poziciją. Kaip ir Sarah Ludford, esu itin dėkinga už papildomą šį vakarą kalbėti skirtą laiką. Man jo irgi gali būti per daug, nors mano laikas - šešios minutės, ne dešimt.
Mes taip pat apgailestaujame, kad šiomis sistemomis gali naudotis vis daugiau institucijų. Dabar esame susirūpinę, kad SIS iš techninės priemonės paverčiama bendra kontrolės ir stebėjimo sistema.
Todėl norėtume Komisijai priminti, kad būtina sąlyga norint visapusiškai įgyvendinti šias naujas sistemas - aukščiausiais standartais grindžiama nuosekli teisinduomenų apsaugos sistema ir teisinės priemonės dėl būtinųjų procedūrinės teisės apsaugos nuostatų priėmimas.
Taip pat norime pareikšti apgailestavimą, kad Taryba bendradarbiauja nepakankamai, pirmiausia atsisako įgyvendinimo priemonėms taikyti bendro sprendimo procedūrą. Tikimės, kad ateityje Europos Parlamentas nuolat gaus patikimą informaciją apie bandymus, išlaidas ir kt.
Nenoriu kartoti ankstesnio kalbėtojo klausimo, bet mes irgi norėtume iš Komisijos nario J. Barrot informacijos apie sutartį ir joje numatytas pareigas, taip pat apie tai, kas atsitiks, jeigu bandymo rezultatai bus nepatenkinami; norėtume žinoti ir galimas išlaidas.
Tai - turbūt dar ir pritarimo klausimas: nebūtume pateikę tiek klausimų, jeigu mūsų Parlamentui nuo pat pradžios būtų buvę leista aktyviai dalyvauti visame procese. Todėl tikiuosi, kad šis atvejis įrodys, jog dabar tikrai laikas bendradarbiauti.
Timothy Kirkhope
ECR frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, būdamas bendrą prašymą pasirašęs ECR frakcijos atstovas, labai džiaugiuosi, kad dalyvaujame šioje diskusijoje. Gyvybiškai svarbu, kad mes, Europos Parlamento nariai, aptardami klausimus, susijusius su didelių Europos mokesčių mokėtojų pinigų sumų išleidimu, ragintume Komisiją atsiskaityti. Tiesa, kad plačioji visuomenypač susidomėjusi tokia opia sritimi, susijusia su duomenų apsauga ir keitimusi jais. Kilo jau nemažai problemų, buvo vėluojama - tai reiškia, kad nauja sistema vis dar nepradėjo veikti. Dabar netgi abejojama dėl projekto perspektyvumo.
Norėčiau paklausti Komisijos, kodėl taip vėluojama ir kodėl reikia tiek daug papildomų lėšų. Kokių veiksmų imamasi šiems trūkumams pašalinti? Norėtume visiško įgyvendinimo proceso ir mano minėtų finansinių aspektų skaidrumo. Kaip teigiama mūsų rezoliucijoje, JungtinKaralystė, kuri, žinoma, šiuo metu nėra visateisŠengeno narė, kartu su kai kuriomis kitomis valstybėmis narėmis nenorės priklausyti šiai sistemai, kol bus rastas sprendimas.
Taip pat norėčiau paklausti, kokių veiksmų imtasi prieš rangovus nuostolių atlyginimui užsitikrinti. Norėtume, kad Komisija ir Taryba atsakytų į klausimus - reikia paprašyti, kad jos paaiškintų, kodėl vis dar pasitiki dabartiniu rangovu ir jo sugebėjimu sėkmingai toliau plėtoti sistemas. Beje, ar šis projektas vis dar turi ateitį, ar turėtume persvarstyti visą iniciatyvą? Kaip pasakKomisijos narys J. Barrot, kai kurios valstybės vėluoja, bet kai nėra pasitikėjimo, jas vargu ar galima kaltinti. Europos Parlamentas turi būti nuolat informuojamas apie šių sistemų diegimo būklę. Laukiu, kol galėsiu perskaityti Komisijos atsakymą į mano kolegų ir mano paties iškeltus klausimus.
Cornelia Ernst
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad mes nesame sunerimę dėl tų dalykų, dėl kurių nerimauja Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija. Tai labai paprasta: manome, kad toliau plėtoti SIS II nereikia ir tai yra politinklaida. Mes taip manome dėl trijų priežasčių: Pirmiausia, sumaišomi slaptųjų tarnybų ir policijos duomenys, o tokioje duomenų sistemoje nebeužtikrinama duomenų kontrolir praktiškai neapsaugomi asmens duomenys.
Antroji priežastis - biometriniai duomenys, į kuriuos dedamos viltys kaip į didelio masto eksperimentą, o trečioji - SIS II, žinoma, planuojama naudoti kovojant su vadinamąja nelegalia imigracija. Mūsų pasiūlymas toks: kaip visi žinome, mes turime SIS I. Manome, kad pagrįsta ją toliau plėtoti kaip vieną sistemą visiems. Tai - pragmatiškas požiūris, net jeigu mes už jį smarkiai kritikuojami. Vis dėlto manome, kad laikantis dabartinio požiūrio nieko nuveikti nebeįmanoma. Paprastai tariant, SIS II de facto nepavyko ir toliau apie ją šokinėti - pasakykime taip - beprasmiška. Mums svarbu tai, kad pinigai, kurie dabar panaudojami netinkamai, būtų sutaupyti, o tada šiuo klausimu kils mažiau problemų ir galėsime nustoti nerimauti dėl SIS II vėlavimo. Tai sakau ir iš Saksonijos, arti Lenkijos ir Čekijos esančio Vokietijos regiono, perspektyvos. Gerai žinau, kad čia būtų kur kas tikslingiau stengtis stabilizuoti padėtį policijoje, negu bandyti įdiegti ką nors panašaus į tai, ką aptariame.
Carlos Coelho
(PT) Ponios ir ponai, pradžioje norėčiau padėkoti Pirmininko pavaduotojui J. Barrot už pareiškimą, nors jis ir nesąžiningoje padėtyje, nes būtų gerai išgirsti ir Tarybos poziciją. Aišku, kad lengviau vykdyti parlamentinę Komisijos kontrolę negu Tarybos.
2001 m. gruodžio mėn. Komisijai suteikti įgaliojimai įdiegti antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS), kurios eksploatacijos pradžios tikėtasi 2007 m. kovo mėn. Buvo daug problemų ir vėlavimo. Naujoji sistema vis dar neveikia. Kai kurie prognozuoja, kad ji pradės veikti ne anksčiau kaip 2012 m., kiti abejoja paties projekto perspektyvumu. Dabar vėluojama diegti ne tik SIS, bet ir Vizų informacinę sistemą (VIS), nes abu projektus kuria ta pati bendrovė.
Turiu pasakyti, kad ir toliau pasitikiu Pirmininko pavaduotoju J. Barrot. Jis savo politiniame gyvenime visada atrodkompetentingas, rimtas ir tikras Europos šalininkas. Žinome, kad SIS projektą inicijavo ne jis; Pirmininko J. M. Barroso prašymu perimdamas pareigybę, jis šį projektą paveldėjo. Vis dėlto aišku, kad Europos Komisijos tarnybos ir bendrovė, sudariusi sutartį sukurti centrinę sistemą, turi būti priverstos atsiskaityti.
Parlamentas turi įgaliojimų biudžeto srityje, mes turime teisę ir pareigą siekti Europos Komisijos paaiškinimo. Kodėl mums reikia SIS II? Mes privalome geriau kontroliuoti savo išorės sienas, mums reikalingas didesnis saugumas, biometriniai duomenys ir perspėjimų tarpusavio sąsajos. Planuojami du visuotiniai techniniai bandymai, vadinamieji etapiniai bandymai - pirmasis gruodžio 22 d., antrasis - 2010 m. vasarą. Pirmojo bandymo tikslas - patikrinti, ar SIS II 72 valandų laikotarpiu veiks sklandžiai, patikimai ir veiksmingai ir ar svarbiausios, būtinosios funkcijos bei duomenų nuoseklumo užtikrinimo funkcijos gali veikti be problemų ir pertrūkių.
Kyla tam tikrų klausimų. Pirmiausia, ar yra rizikos, galinčios sutrukdyti atlikti pirmąjį bandymą šių metų gruodžio mėn.? Antra, ar siekiant sumažinti riziką galima sumažinti reikalavimų lygį arba netgi bandyme dalyvausiančių valstybių skaičių? Trečia, ar šiuos naujus bandymus galima laikyti metinės sutarties su bendrove dalimi, ar jie bus laikomi papildomais reikalavimais, reiškiančiais papildomas išlaidas? Ketvirta, ar aptikus problemų ir techninių klaidų į sutartį buvo įtraukta papildomų paslaugų? Kiek pinigų išmokėta dėl šių priežasčių? Penkta, kokia bendra už vėlavimą ir technines klaidas, dėl kurių nepavyko ankstesni bandymai, rangovui taikytų baudų, kaip minėjo Pirmininko pavaduotojas J. Barrot, suma? Šešta, ar Komisija mano, kad jeigu bus pereita prie alternatyvaus sprendimo įgyvendinimo, tai reikš, kad sutartis su bendrove Steria bus nutraukta? Jeigu taip bus, kokių padarinių tai turės VIS?
Galiausiai, ponia pirmininke, paskutinis klausimas: ar tiesa, kad Bulgarija ir Rumunija nusprendnebelaukti SIS II įdiegimo ir jau planuojama jas integruoti į SIS I?
Ernst Strasser
(DE) Dėkoju, ponia pirmininke. Bandysiu neviršyti man skirto kalbėti laiko. Iš esmės džiaugiamės SIS II diegimu ir jos funkcionalumu. Šio tūkstantmečio pradžioje būdamas vidaus reikalų ministru, aktyviai propagavau šią sistemą. Tuo laiku mums buvo žadama, kad ji pradės veikti 2007 m.; viena iš priežasčių - jos reikėjo naujosioms valstybėms narėms, kad jos galėtų dalyvauti šioje saugumo struktūroje.
Naujosios valstybės narės jau čia, o SIS II vis dar nėra. Vėlavimą reikia ryžtingai išnagrinėti ir ištirti. Turi būti aiškios pasekmės. Iš praeities patirties turėtume pasimokyti ateičiai.
Turime pripažinti, kad Komisija padarviską, kad SIS II projektas būtų plėtojamas - ji netgi taikstėsi su anaiptol netobulais bandymų rezultatais. Vis dėlto turime nepamiršti, kad šioje srityje netikslinga daryti per didelio kompromiso, nes jis pakenktų sistemos stabilumui ir patikimumui. Todėl turėtume užtikrinti, kad valstybės narės nepatirtų papildomos finansinės naštos, galinčios atsirasti atlikus analizę arba bandymus, taip pat esant tolesniems sistemos vėlavimams. Mums reikalingas 100 proc. skaidrumas ir kad Komisija su projekto įgyvendintojais kalbėtų aiškiai - t. y. prireikus šie projekto valdytojai turi patirti finansinių padarinių.
Edit Bauer
(HU) Ponia pirmininke, Komisijos nary, 2006 m., kai naujosios valstybės narės laukė, kada galės prisijungti prie Šengeno erdvės, mes nurodėme ir mums buvo nurodyta, kad viena iš sąlygų - turi veikti SIS II. Per tą laiką paaiškėjo, kad sistema apskritai negali veikti. Tada išgirdome, kad grindys per silpnos atlaikyti techninės įrangos masę, ir jeigu Tarybai pirmininkavusi Portugalija nebūtų pateikusi sprendimo dėl SIS - "vienos sistemos visiems", aštuonios naujos valstybės narės net ir dabar vis dar lauktų, kol galės prisijungti prie Šengeno erdvės.
Kol kas turėtume prisiminti, kad SIS II sistemai kurti reikėjo pasirašyti naujas sutartis, rasti naujų finansinių paketų, o SIS I+ sistemą vis tiek reikia finansuoti. Todėl praktiškai mes finansuojame dvi sistemas - tai Europos mokesčių mokėtojams kainuoja nemažus pinigus. Akivaizdu, kad siekdami užtikrinti Europos piliečių saugumą kalbame apie dideles investicijas. Priešingai, negu kairiesiems priklausantis mano kolega narys, manau, kad šios investicijos gali neapsakomai pagerinti Europos saugumo kokybę.
Aš irgi stebiuosi dėl vėlavimo, nes 2001 m. buvo planuojama, kad sistemą sukurti užtruks penkerius metus - nuo 2002 m. iki 2007 m. Dabar kalbame, kad ji bus sukurta galbūt per dešimt metų. Komisijos nary, neįmanomas toks neapibrėžtumas, kad padvigubėtų techninei sistemai sukurti reikalingas laikas. Gerai žinome, kad pagalius į ratus gali kaišioti paslaptingos techninės klaidos ir kad vėluoja viešosios investicijos, bet galiausiai turime paklausti: kokia viso to priežastis? Gal iš tikrųjų kai kurios šalys, kai kurios valstybės narės sąmoningai vilkina SIS II sistemos kūrimą? Baigdama noriu paklausti, kokios garantijos, kad tas pats neatsitiks su VIS sistema?
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Ponia pirmininke, atsižvelgiant į vėlavimą ir problemas diegiant SIS II ir prognozes, kuriose teigiama, kad iki 2011 m., o kai kas teigia - net iki 2015 m. sistema dar visapusiškai neveiks, nuspręsta iki šių metų pabaigos atlikti SIS II bandymus, kuriais bus įvertintas jos funkcionalumas. Jeigu bus įrodyta, kad SIS II veikia blogai, sakoma, kad bus pradėtas įgyvendinti alternatyvus planas, grindžiamas SIS I patobulinimais.
Tai kelia tam tikrų klausimų. Ar Europos Komisija pasirengusi įgyvendinti alternatyvų planą? Kas atsitiks su valstybių narių, kurios patyrišlaidų įsigydamos įrangą naujajai sistemai aptarnauti, investicijomis? Ar ši įranga bus naudojama pagal alternatyvųjį planą? Galiausiai, kaip Komisija iš subjektų, atsakingų už projektą, ketina išsireikalauti sutartyse numatytas baudas?
Jacques Barrot
Ponia pirmininke, negaliu atsakyti į visus man pateiktus klausimus, nes mums dabar sunkus laikas. VIS atveju centrinei sistemai reikšmę turi bandymai, kurie turi būti atlikti iki lapkričio 11 d., o SIS II atveju tai - etapinis bandymas; šis kriterijus turi būti įvykdytas iki metų pabaigos.
Pirmiausia labai dėkoju visiems kalbėtojams. Noriu, kad Europos Parlamentas galėtų sužinoti visą informaciją. Norėčiau priminti, kad šias dvi didžiąsias sistemas valstybės narės numatbūtent siekdamos saugiomis sąlygomis naudotis judėjimo laisve, kaip pirmiausia pabrėžS. Busuttil ir C. Moraes.
Pirmiausia norėčiau pabandyti atsakyti apie VIS, ypač S. Ludford, kuri, būdama pranešėja, šia problema itin domėjosi. Galime pasakyti tai, kad VIS bandymai bus atlikti iki lapkričio 11 d. ir iš jų bus matyti, ar turėtume keisti kursą. Iki šiol galima manyti, kad VIS struktūra patikima; spragų, beje, yra, bet jas galima ištaisyti. Vis dėlto būtent iš šių bandymų bus sprendžiama, ar nutraukti sutartį su rangovu. Per anksti kalbėti, bet tuo atveju tvarkaraštis būtų atitinkamai persvarstytas.
Būčiau linkęs pažymėti, kad 2005 m. Taryba nusprendė, jog valstybės narės VIS turi pradėti eksploatuoti nuosekliai ir koordinuotai. Būtent todėl VIS reglamente nustatyta, kad sistema pradės veikti pirmajame regione Komisijos nustatytą dieną, kai visos valstybės narės jai bus pranešusios, jog įvykdvisas technines ir teisines pasirengimo priemones, kad galėtų tame regione naudoti VIS.
Tai reiškia, kad VIS pradės veikti pirmajame regione - Šiaurės Afrikoje, apimančiame didžiausios nelegalios imigracijos ir saugumo rizikos šalis, tą pačią dieną visoms valstybėms narėms. Tuo remdamasis, sakau, jog tikrai svarbu, kad visos valstybės narės būtų pasirengusios valdyti VIS, nes būtų padaryta itin daug žalos, jeigu pasirodytų, kad centrinsistema veikia normaliai, o mes priversti dar kartą atidėti terminą, nes vėluoja kelios valstybės narės. Todėl šiuo klausimu esu šiek tiek įkyrus.
Pastebėjau, kad S. Ludford pabrėžOlimpines žaidynes. Nuoširdžiai tikiuosi, kad iki to laiko būsime padarę pažangą. Vis dėlto tiesa, kad numatyta, jog JungtinKaralystprieš Olimpines žaidynes prisijungs prie SIS I, jeigu pasirodys, kad šie veiksmai reikalingi.
Dar norėčiau pasakyti, kad vizų prašančiųjų asmenų klausimu nuoširdžiai tikimės per daug nenukrypti nuo nustatyto termino, nes mums tai labai svarbu, o jeigu per daug vėluosime pradėti VIS eksploataciją, žmonės, tikėdamiesi palankesnių sąlygų, pradės vizų prašyti konsulatuose.
T. Ždanoka kalbėjo apie biometrinius duomenis ir prieigos prie sistemos kontrolę. Manau, kad dar turėsime galimybę tai aptarti, bet ši kontrolbus vykdoma pagal tam tikras aiškias taisykles. Pastebėjau, kad C. Ernst sistemai nepritaria, bet norėčiau priminti ir tai, ką man sakT. Kirkhope. Dabar pereisiu prie C. Coelho. C. Coelho gerai susipažinęs su SIS II ir norėčiau pabandyti atsakyti į kai kuriuos jo klausimus, kartu pasilikdamas galimybę jam raštu pateikti kitus atsakymus į jo septynis klausimus.
Galiu pasakyti tai, kad Komisija pradėjo derybas dėl sutarties su vienu iš rangovų ir šios derybos daugiausia vyko dėl dviejų dalykų: papildomų paslaugų ir įrangos, reikalingos atlikti pirmąjį etapinį bandymą, užsakymo ir pagrindinės sutarties pakeitimo, kad SIS II etapiniai bandymai būtų oficialiai įteisinti sutartimi. Bendrąjį susitarimą pasiekėme liepos mėn. pabaigoje. Bendrą susitarimą pasiekėme liepos mėn. pabaigoje ir tiesa, kad vienas iš rangovų pažymėjo, jog dėl kai kurių specifikacijų atlikti šį pirmąjį etapinį bandymą gali tapti labai sudėtinga. Mes vis tiek su rangovu pasirašėme sutartį, kurioje numatyta, kad šis etapinis bandymas turi būti atliktas.
Atlikus analizę ir praėjus trūkumų ištaisymo laikotarpiui, paaiškėjo, kad SIS II sukurta ant labai tvirtų, nors kai kuriais atžvilgiais ir sudėtingų, pamatų ir kad sistemą galima pataisyti, tačiau šiam tikslui prireiks pastangų.
Atlikus šią išsamią analizę, mums pavyko rasti keletą būdų, kaip patobulinti sistemą, bet tiesa, pone C. Coelho, - tai sakau ir visam Parlamentui, - kad šioje srityje užsibrėžėme tikslą įgyvendinti labai plataus užmojo projektą ir nelengva tiksliai numatyti, kas įvyks.
Vis dėlto galiu pasakyti, kad taikėme sutartyje numatytas baudas "Hewlett-Packard-Steria" konsorciumui siekdami jį nubausti už nesugebėjimą iki sutartyje numatyto sistemos sprendimų bandymų laikotarpio pabaigos parengti sistemą iki sutartyje reikalaujamo lygio, taip pat dabar jau bet kuriuo atveju už tai, kad vėluojama atlikti vidinius VIS bandymus.
Abu šie projektai reglamentuojami toje pačioje sutartyje, tad baudos vienodai atskaitomos iš sąskaitų už SIS II ir už VIS. Šių baudų suma yra beveik 3,5 mln. EUR ir VIS atveju toliau tiksi baudos skaitiklis, o SIS II atveju jis išjungtas sausio mėn. pradėjus analizę ir remontą. Jeigu šių projektų teks atsisakyti, vienas iš rangovų akivaizdžiai turės padengti atitinkamas išlaidas.
Ponia pirmininke, esant dabartinei padėčiai ir atsižvelgiant į tai, ką pasakiau apie VIS - iki lapkričio 11 d. įvyksiančius bandymus ir apie SIS II - apie tikslą metų pabaigoje įvyksiančiu etapiniu bandymu patvirtinti, ar sistema tikrai perspektyvi, negaliu pateikti tikslesnio atsakymo, nes dabar tas etapas, kai atliekame šiuos bandymus ir rengiamės etapiniam bandymui.
Noriu pasakyti, kad džiaugtumės, jeigu Parlamentas padėtų paskubinti rangovą. Kaip matėte, esu nusiteikęs labai ryžtingai ir šio klausimo imuosi su asmeniniu entuziazmu. Tikiuosi, kad, kaip buvo ir projekto GALILEO atveju, man pavyks daugiau ar mažiau išsaugoti abu šiuos projektus, kurie labai įdomūs technologiniu požiūriu ir kuriuos įgyvendinus Europa galėtų naudotis aukšto lygio sistema, bet kol kas, šį vakarą, negaliu būti tuo tikras.
Sveikintinos ir Parlamento pastangos raginti valstybes nares: VIS atveju nustatėme, kad dabar labiausiai vėluojama dėl keleto valstybių narių kaltės.
Ponia pirmininke, gerai žinau, kad atsakiau ne į visus klausimus, bet Parlamentas visada gali į mane kreiptis ir suteiksiu visą informaciją, kurią gausiu ir kurios pageidauja EP nariai, ypač man šį vakarą pateikusieji klausimus, kai tik ją gausiu.
Pirmininkė
Dėkoju už atsakymą, Komisijos nary. Baigdama šią diskusiją pranešu, kad gavau tris pasiūlymus dėl rezoliucijos.
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks 2009 m. spalio 22 d., ketvirtadienį, 11.00 val.
