Naisten asema EU:n maaseutualueilla (keskustelu)
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Christa Klaßin naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan puolesta laatima mietintö naisten asemasta EU:n maaseutualueilla.
Christa Klaß
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, ”Naiset Euroopan unionin maaseutualueilla” - tämän otsikon alla kokosimme yhdessä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnassa tosiasioita ja työstimme ratkaisuehdotuksia. Kiitän kollegoitani yhteistyöstä ja sihteeristöä tuesta.
Meillä on Saksassa ilmaus ”maalaistyttö”. Ennen vielä enemmän kuin tänään jokaisella oli merkityksestä oma käsityksensä. Jotkut sanovat, että nämä ovat luovia, luotettavia naisia, erittäin tietoisia arvoista ja syvän uskonnollisia. Toiset sanovat, että kyse on naisista, jotka elävät kaukana sivilisaatiosta, jotka tietävät vähän tai eivät mitään ja ovat siksi myös tyhmiä, ehkä myös naiiveja.
Kumpikaan ei osu oikeaan. Nimenomaan maaseutu tarjoaa parhaat edellytykset tyydyttävälle elämälle, perheille, osana kyläyhteisöä, osana luontoa ja ympäristöä. Tiedämme nykyisin erittäin hyvin, että naisten elämänmuodot ovat hyvin erilaisia. Niiden on kuitenkin oltava myös muutettavissa, ei jämähtäneitä ja rajoittuneita ympäröivien elinehtojen takia. Naiset haluavat nykyään toimia aktiivisesti ammatissa, ja he haluavat myös perheen. He haluavat ja he voivat nykyään saada molemmat. Politiikan ja yhteiskunnan on luotava tälle edellytykset.
Elämä maalla tarjoaa mahdollisuuksia ja tietenkin myös riskejä. Kyse on omasta henkilökohtaisesta päätöksestä, kun naiset tosiasioita harkittuaan muuttavat kaupunkialueille tai jäävät kylään. Tilastotietojen mukaan hyvin koulutetut naiset ovat ensimmäisiä, jotka jättävät maaseutukylät. He jättävät taakseen tyhjät lastentarhat, tyhjät koulut ja lopulta ikääntyneet ja tyhjät kylät. Naisten päätöksellä on siis myös demografinen ulottuvuus.
Komission arvioiden mukaan maaseutualueet tuottavat 45 prosenttia bruttoarvonlisästä, ja niillä asuu 53 prosenttia työntekijöistä. Maaseutualueilla on siis myös taloudellinen ulottuvuus.
Koko kehityspotentiaali on kuitenkin hyödynnettävä ja sitä on laajennettava. Enää ei riitä, että maalla elävien naisten tulevaisuutta käsitellään ainoastaan yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa. Naiset toimivat edelleen maatalonemäntinä, mutta ovat myös työntekijöitä ja toimihenkilöitä, ja he työskentelevät hyvin usein myös aviomiestensä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä tai jopa itse itsenäisinä yrittäjinä. Juuri tässä yhteydessä on vielä paikattava suuria aukkoja. Pienissä ja keskisuurissa yrityksissä työskentelevien naisten ja aviovaimojen asemaa on vahvistettava sosiaalietujen osalta sekä sairauden ja ikääntymisen varalta.
Naisia koskee erityisesti maaseutualueiden puutteellinen infrastruktuuri. Naiset yhdistävät perheen ja ammatin; se tarkoittaa lasten kuljettamista koulun ja harrastusten välillä, vanhemmasta sukupolvesta huolehtimista ja siinä sivussa omienkin etujen ajattelemista. On jo kauan ollut tiedossa, että maaseutualueilla on infrastruktuurivajausta - tämä koskee teitä, postia, terveyspalveluja, palokuntia ja ensiavusta vastaavia lääkäreitä. Se, että nyt ilmenee lisäongelmia esimerkiksi laajakaistatarjonnassa, ei ole hyväksyttävissä. Juuri naiset tarvitsevat nopeaa DSL-yhteyttä voidakseen osallistua moninaisiin tehtäviinsä.
Naisten osallistuminen julkiseen elämään - kunnanvaltuustoihin, aloitehankkeisiin ja yhdistyksiin - voi tuoda muutoksia. Nimenomaan maaseutualueilla tarvitaan erityisiä ponnisteluja naisten tasa-arvoisen osallisuuden saavuttamiseksi. Siksi lopuksi vielä kehotus: Ottakaa naiset päätöksentekoelimiin! He tietävät parhaiten, mitä on muutettava, sillä he ovat aina paikalla, ja he vastaavat sekä työstä että perheestä, kun taas miehet tekevät joko yhtä tai toista.
Mariann Fischer Boel
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan ensin kiittää esittelijää, parlamentin jäsentä Christa Klaßia, sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan jäseniä heidän valiokunta-aloitteisesta mietinnöstään. Tiedämme kaikki, että sukupuolten tasa-arvon pitäminen näkyvästi esillä vaatii jatkuvaa ponnistelua. Olen aina pitänyt Euroopan parlamenttia johtavana toimielimenä tässä mielessä, ja haluan osoittaa kunnioitustani työlle, jota tehtiin kansainvälisen naistenpäivän 2008 juhlistamiseksi, viime viikon konferenssi mukaan lukien.
Olen täysin samaa mieltä siitä, että maaseudun naisilla pitäisi olla todellisia mahdollisuuksia ja heitä pitäisi rohkaista käyttämään kaikkia näitä mahdollisuuksia. Yleisesti ottaen olen siten samaa mieltä siitä, että naiset maaseutualueilla tarvitsevat erityistä poliittista huomiota, ja olen iloinen, että tätä periaatetta pannaan täytäntöön maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön strategisten suuntaviivojen kautta kolmannen toimintalinjan puitteissa, missä naisten pääsyn työmarkkinoille edistämistä korostetaan keskeisenä toimena.
Maaseudun talous tarvitsee naisia, ei vain pysyäkseen muun yhteiskunnan talouskasvun mukana vaan myös kestävän maaseudun kehittämisen varmistamiseksi, niin että perheet ja yritykset näkevät maaseudulle jäämisessä olevan tulevaisuutta.
Ennen kuin vastaan joihinkin tässä mietinnössä korostettuihin erityiskysymyksiin, haluan painottaa, että naisten ja miesten välisen tasa-arvon edistämisen periaate on keskeinen yhteisen maatalouspolitiikan toisessa pilarissa. Käytännössä sovellamme sitä kahdella päätavalla. Ensimmäinen on taloudellisten tilaisuuksien luominen naisille, esimerkiksi edistämällä naisten yrittäjyyttä.
Mikä tärkeintä, kauden 2007-2013 maaseudun kehittämisohjelmien yhteydessä jotkin jäsenvaltiot ovat suunnitelleet erityisiä toimenpiteitä naisille; toiset jäsenvaltiot antavat etusijan naisten sovelluksille tiettyjen toimenpiteiden puitteissa.
Maaseudun elämänlaadun parantamisen toinen näkökohta: tavoitteena pitäisi olla naisia suosiva maaseutu, naisten elämän helpottaminen maaseutualueilla ja mahdollisuuden antaminen naisille potentiaalinsa parempaan hyödyntämiseen. Maaseudun kehittämisellä tuetaan esimerkiksi lasten päivähoitopaikkojen rahoittamista maaseudulla, niin että naisilla on mahdollisuus pysyä siellä, mutta silti ottaa vastaan työtarjouksia. Nämä ovat mielestäni esimerkkejä yhteisen maatalouspolitiikan toimista, jotka osaltaan parantavat naisten tilannetta maaseutualueilla.
Haluan myös korostaa tässä yhteydessä Leader-ohjelmaa, joka osaltaan parantaa naisten osallisuutta päätöksentekoprosessiin paikallisissa toimintaryhmissä. Itse asiassa naisten hallinnoimien hankkeiden lukumäärä on Leaderin osalta suurempi kuin miesten hoitamien hankkeiden: kaudella 2003-2005 kaksi kolmesta edunsaajasta oli naisia.
Mietinnön sisältämien erityisten kehotusten osalta olen samaa mieltä siitä, että on tarpeen seurata ja arvioida sukupuolinäkökulman sisällyttämistä maaseudun kehittämisohjelmiin. Indikaattorit, jotka kertovat tiettyjen toimenpiteiden tuloksista ja vaikutuksista kaudella - jälleen - 2007-2013, eritellään sukupuolen mukaan, ja niiden pitäisi antaa meille tarvittavat tiedot.
Lopuksi haluaisin mainita yhden seikan, joka ei varsinaisesti liity maaseutualueisiin. Komissio on käynnistänyt vaikutustenarvioinnin osana direktiivin 86/613/ETY tarkistamista; direktiivi koskee miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamista itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousala mukaan lukien.
Tärkeä seikka on itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeleminen raskauden ja äitiyden aikana. Tämän direktiivin tarkistaminen on kirjattu komission lainsäädäntöohjelmaan tälle vuodelle, 2008, ja se antaa meille uuden tilaisuuden tukea ja parantaa naisten asemaa maaseutualueilla.
Kiitän vielä kerran esittelijöitä ja kaikkia, jotka ovat antaneet panoksensa erittäin tärkeään aiheeseen.
Edit Bauer
PPE-DE/ryhmän puolesta. - (HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, viime viikolla maaliskuun 8. päivän yhteydessä sanottiin paljon naisten tilanteesta. Latteuksien lisäksi jotkut puhuivat ongelmista, jotka piilevät keskiarvojen takana ja tulevat näkyviin jäsentyneen lähestymistavan myötä. Naiset eivät elä identtisissä olosuhteissa; heidän luonnolliset taipumuksensa vaihtelevat, samoin kuin heidän mahdollisuutensa ja ongelmansa. Maaseutualueilla elävät naiset ovat yhtä epäyhtenäisiä; heillä on joitakin yhteisiä vaikeuksia, mutta toiset ilmenevät vain tietyissä yhteiskuntaluokissa tai ryhmissä.
Parlamentin jäsenen Christa Klaßin mietintö eroaa yleisempään kehykseen asetetuista mietinnöistä siinä mielessä, että siinä käsitellään selkeästi ja erityisesti maaseudun naisten ongelmia ja politiikan puutteita tässä yhteydessä. Ei ole juurikaan järkeä asettaa tavoitteita, joita halutaan saavuttaa naisten työllisyyden kannalta, jos tähän tarvittavat joustavat taustapalvelut, esimerkiksi liikennekalusto, eivät ole käytössä. Maaseutualueilla elävien naisten tilanne on yleisesti vaikeampi; heillä on paljon useammin tapana ryhtyä pimeään, palkattomaan työhön ilman vakuutuksia tai suojaa, esimerkiksi perhetiloilla. Käytännössä tämä tekee näiden naisten oikeudellisesta asemasta epäselvän äitiyteen, sairauteen ja vanhuuteen liittyvien etujen kannalta.
Nämä kysymykset odottavat vielä ratkaisua, mutta tällä välin joukkomuuttoa maaseudulta kaupunkialueille, jotka voivat tarjota paremmat elinolosuhteet, on lähes mahdoton pysäyttää. Olen esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että maaseudun naisten tilanne on otettava paremmin huomioon jaettaessa ja käytettäessä yhteisön taloudellisia resursseja. Sen tekemättä jättämisellä on kauskantoisia seurauksia. Kiitos.
Iratxe García Pérez
PSE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, mietinnössä esitetään EU:n maaseutualueilla elävien naisten tilanteen todellisuus, jotta voitaisiin vastata naisten tässä ympäristössä elämiseen liittyvien ylimääräisten vaikeuksien asettamiin huomattaviin haasteisiin.
Me puhumme 50 prosentista näiden alueiden väestöstä. Siksi sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen maaseudulla on ensisijainen tavoite sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämiseksi että maaseudun taloudellisen ja yhteiskunnallisen kasvun mahdollistamiseksi.
Naisilla on todellisia ongelmia päästä osaksi työmarkkinoita tai yhdistää työ- ja perhe-elämä toisiinsa, ja nämä ongelmat voimistuvat puhuttaessa maaseutualueista. Siksi on välttämätöntä edistää aloitteita ja politiikkaa, jotka tarttuvat näihin haasteisiin, niin että voidaan saada aikaan todella tasavertaiset mahdollisuudet.
Mielipide-eroistamme huolimatta voimme olla samaa mieltä siitä, että naiset maaseutualueilla tarvitsevat erityistä, yhteistä poliittista huomiota ja sellaisten maaseudun kehittämisaloitteiden edistämistä, jotka rohkaisevat heitä osallistumaan talouselämään ja yhteiskunnallisen elämään ja hillitsevät naisten muuttoa maaseudulta kaupunkiin, mikä on entistä huolestuttavampi tosiasia.
Olemme velkaa kyliemme naisille, jotka ovat osallistuneet mittaamattomalla panoksella ja lähes näkymättömästi maaseutumme kehittymiseen. Tunnustuksen antamisen heille pitäisi kulkea käsi kädessä sen jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten harjoittaman politiikan kanssa, jolla edistetään parannuksia elinolosuhteissa ja poistetaan tällä hetkellä olemassa olevia esteitä.
Siksi julkisten palvelujen laajentaminen, koulutuksen parantaminen, uusien teknologioiden saatavuus ja innovatiivisten liiketoimintahankkeiden tukeminen ovat olennaisia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
Kehotamme myös jäsenvaltioita kehittämään osaomistuksen oikeudellista kehystä sen varmistamiseksi, että naisten oikeudet maataloussektorilla tunnustetaan täysimääräisesti. Tämä on ainoa tapa, jolla voimme varmistaa, että tasavertaisista mahdollisuuksista tulee todellisuutta eurooppalaisille naisille maaseudulla.
Jan Tadeusz Masiel
Arvoisa puhemies, haluan onnitella esittelijää siitä, että hän on ottanut esiin niinkin tärkeän aiheen kuin naisten tilanteen parantamisen EU:n maaseutualueilla. Hiljattain keskustelimme Euroopan demografisesta tulevaisuudesta. Luettelimme monia syitä sen ankeaan tilanteeseen. Tämä ongelma on vielä kriittisempi maaseutualueilla.
Meidän on tehtävä kaikkemme tarjotaksemme maaseudulla asuville, ja etenkin naisille, oikeat edellytykset elämään ja taloudelliseen ja henkilökohtaiseen kehittymiseen. Sosiaalinen syrjäytyminen ja köyhyys todennäköisesti liittyvät erityisesti maaseutualueiden naisiin; sanon todennäköisesti, koska asiasta tarvitaan parempia tilastoja.
Avain tilanteen parantamiseen tässä yhteydessä voi olla, että itsenäisten ammatinharjoittajien puolisoille, mukaan lukien maaseudun naiset, annetaan oikeus omiin riippumattomiin sosiaali- ja eläke-etuuksiin.
Raül Romeva i Rueda
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen maaseudulla on välttämätöntä naisten ja miesten välisen tasavertaisuuden edistämisen lisäksi myös siksi, että se auttaa talouskasvun perustamista kestävään maaseudun kehittämiseen. Ryhmämme tukee siksi Christa Klaßin mietintöä painokkaasti, varsinkin kolmen tekijän takia.
Kolme mietinnössä korostettua näkökohtaa ovat mielestämme tärkeimmät: 1) siinä pyydetään maaseutua koskevien tilastojen erittelemistä myös sukupuolen mukaan, niin että naiset maaseutualueilla eivät enää ole näkymätön ryhmä ja että heidän työtään arvostetaan selvästi; 2) kehotetaan asiasta vastaavia kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kannustamaan naisten osallistumista paikallisiin toimintaryhmiin sekä paikallisten kumppanuuksien kehittämistä Leader-hankkeen puitteissa; 3) kehotetaan keskittymään erityisesti liikenteen perusrakenteiden parantamiseen maaseudulla sekä kehittämään toimenpiteitä liikennevälineiden saatavuuden parantamiseksi sosiaalisen syrjäytymisen hillitsemiksi, joka koskee erityisesti naisia.
Haluaisin kuitenkin ehdottaa ja tukea kollegani Iratxe Garcían esittämää tarkistusta, jossa pyydetään sisällyttämään tekstiin erityinen viittaus siihen, että jäsenvaltioiden on kehitettävä osaomistuksen oikeudellista kehystä sen varmistamiseksi, että naisten oikeudet maataloussektorilla tunnustetaan täysimääräisesti ja että heille myönnetään vastaava suoja sosiaaliturvan alalla ja tunnustusta heidän työstään.
Ilda Figueiredo
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Naisten tilanteeseen maaseutualueilla vaikuttaa erittäin paljon maatalouden tilanne. Maatalous kärsii yhteisen maatalouspolitiikan epäoikeudenmukaisista toimenpiteistä, jotka ovat johtaneet siihen, että kasvava määrä pienten ja keskisuurten maatilojen omistajia ja perheviljelijöitä on luopunut tuotannosta. Monissa tapauksissa tämä johtaa siihen, että miehet ja nuoret muuttavat pois jättäen naiset lasten ja vanhusten kanssa ja tuomiten heidät köyhyyteen. Tilannetta pahentaa koulujen, terveyskeskusten ja neuvoloiden, postitoimistojen ja muiden julkisten palvelujen lakkauttaminen maaseutualueilla joissakin valtioissa, kuten Portugalissa.
Siksi tästä politiikasta on luovuttava. Esitämme siksi myös joitakin tarkistuksia painottaaksemme, että yhteistä maatalouspolitiikkaa on tarkistettava ottaen huomioon tämä ongelma ja lisäten tukea perheviljelmien säilyttämiseksi ja maaseudun kehittämiseksi, samalla antaen naisten työlle suurimman mahdollisen arvon, mukaan lukien maahanmuuttajanaiset, jotka myös työskentelevät maataloudessa.
Toivomme siis, että ehdotuksemme hyväksytään.
Urszula Krupa
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, koska minulle on annettu tilaisuus puhua keskustelussa naisten tilanteesta EU:n maaseutualueilla, haluaisin kiinnittää huomiota siihen, että naisten tilanne erityisesti kylissä ja esikaupunkialueilla uusissa jäsenvaltioissa on vaikea ja joskus dramaattinen, osittain EU:n politiikan käyttöön ottamisen takia. Kyseisellä politiikalla määrätään erilaisista rajoista ja rajoituksista ja aiheutetaan köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä työpaikkojen menettämisen ja kannattamattoman tuotannon takia.
Pääosin maaseutumaisilla alueilla, eikä vain itäisessä Puolassa, tuhansia perheitä uhkaa toimeentulokeinojen menettäminen, koska heidän tilansa ovat kannattamattomia, sokeritehdas on tehnyt konkurssin tai on suljettu, kalansaaliille on asetettu rajoja, vain tietyntyyppisiä marjoja tuetaan ja maidon ylituotannosta rangaistaan. Nämä ovat syyt infrastruktuurin ja viestinnän kehittämisen sekä koulutuksen, terveydenhoidon ja erilaisten muiden palvelujen tarjonnan puutteen takana. Ne eivät lisäänny talouskasvun puuttuessa. Tällainen kehitystä häiritsevä politiikka myös saa nuoret, myös naiset, lähtemään kaupunkiin ja muuttamaan ulkomaille.
Leader-ohjelmilla voidaan auttaa naisia vain joillakin alueilla (niillä, jotka houkuttelevat matkailijoita tai ovat kuuluisia ainutlaatuisista alueellisista tuotteistaan), eikä niillä voida lähimainkaan korvata sen tavallisen kansan kärsimiä menetyksiä, joka vieläkin odottaa, että asiakirjoihin kirjatut ylevät fraasit, kestävä kehitys, tasavertaiset mahdollisuudet ja täydellinen syrjimättömyys toteutetaan käytännössä.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
- (EL) Arvoisa puhemies, minäkin haluan onnitella parlamentin jäsentä Christa Klaßia aloitteesta laatia tämä mietintö ja kaikesta hänen työstään tämän tärkeän aiheen parissa, joka ei koske ainoastaan naisten oikeuksien suojelua vaan myös taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopassa. Tämä on toinen kerta, kun naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta on laatinut tällaisen mietinnön, ja minulla oli kunnia olla esittelijänä edellisen naisten asemaa maaseutualueilla yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen valossa koskeneen mietinnön osalta.
Tärkeää kysymystä avustavien puolisoiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien työn tunnustamisesta, johon tuolloin kiinnitimme komission huomion, ei valitettavasti ole vielä käsitelty tehokkaasti, ja meidän oli palattava siihen tässä mietinnössä. Siksi kehotamme jällen kerran direktiivin 86/613/ETY radikaaliin tarkistamiseen; Euroopan komissio itse tunnustaa sen täytäntöönpanon olevan tehotonta, ja maatiloilla työskentelevien puolisoiden työn tunnustamisessa on havaittavissa vain vähäistä edistystä. Olen iloinen, että asiasta vastaava komission jäsen on tänään paikalla ja voi antaa meille vastauksen asiassa. Muutkin Euroopan parlamentin päätöslauselman osat käsittelevät nimenomaan kysymyksiä jäsenvaltioiden velvoitteista naispuolisten maanviljelijöiden erillisten vakuutusten ja kohtelun osalta. Näihin velvoitteisiin ei ole puututtu asianmukaisesti.
Mielestäni asiaan liittyy kaksi tärkeää kysymystä, joita emme ole onnistuneet sisällyttämään mietintöön: Maaseutualueilla elävien ja infrastruktuurin puutteesta kärsivien ja toisaalta maatiloilla työskentelevien naisten välillä on ero. Olen siksi vaatinut, että tilastojen pitäisi tuoda selvyyttä näihin erillisiin ryhmiin. Katson myös, että koska rakennerahastoja koskevat säädökset sallivat sen, meidän pitäisi hyödyntää maaseutualueiden naisten potentiaalista osallistumista päätöksentekoon ja alueidensa kehittämisen suunnitteluun. Meidän on autettava herättämään ja yhdistämään näitä naisia.
Yleisesti ottaen parlamentin jäsenen Christa Klaßin mietinnössä korostetaan ensisijaisia tavoitteita ja näkökohtia ja asetetaan päämääriä meille kaikille. Se on hyödyllinen ja tärkeä työkalu sekä Euroopan parlamentille että Euroopan komissiolle.
Christa Prets
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, mikään siitä, mitä tänään kuulemme ja mitä tuomme vaatimusten muodossa esiin, ei ole uutta. Me toistamme asiaa, mietinnössä ”Naiset ja teollisuus”, ”Naiset ja terveys” tai ”Naiset maaseutualueilla” - tämä ei ole mitään uutta. Samaa palkkaa samasta työstä emme ole vielä saavuttaneet, emme myöskään saaneet enemmän naisia johtaviin asemiin tai joustavampaa lastenhoitoa.
Kaikki nämä ongelmat moninkertaistuvat maaseutualueilla. Asuinpaikan etäisyys työpaikasta ja lisäksi vielä huonot liikenneyhteydet ovat suuri ongelma. Perus- ja jatkokoulutuksen puute paikan päällä on myös ongelmallista. Kuten jo mainittiin, myös laajakaistayhteys on nykyään välttämätön, mutta maaseutualueilla siitä on puutetta.
Tämä tarkoittaa, että tarvitsemme toimenpiteitä, ja meidän on ennen kaikkea välitettävä tietoa siitä, millaista naisten elämä on maaseudulla. Tämä tarkoittaa kuitenkin myös, että meidän on kaikissa EU:n tukiohjelmissa - koskivat ne sitten maaseutualueiden kehittämistä, sosiaalirahastoa tai muuta vastaavaa - otettava entistä enemmän huomioon sukupuolinäkökulma ja tehtävä ohjelmat riippuvaisiksi siitä, miten niitä jatkossa käytetään.
Itävalta on muuten edelläkävijän roolissa: sillä on vuodesta 2009 alkaen laki - Gender Budgeting - jossa huomioidaan kaikki sukupuolinäkökohdat. Minusta tämä olisi jäljittelemisen arvoista.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Arvoisa puhemies, viime vuosina on sanottu paljon ja käyty monia keskusteluja naisten roolista, heidän oikeuksistaan, heidän asemastaan yhteiskunnassa ja heidän ammatillisesta tilanteestaan.
Tänään keskustelemme tilanteesta, jossa maaseudun naiset ovat, ja on aivan oikein, että teemme niin, sillä maaseudun naiset, etenkin vähemmän kehittyneillä alueilla, tekevät eniten töitä ja hyötyvät vähiten oikeuksista, jotka heille kuuluvat.
Kaupungissa asuvalla naisella on asunto kaikkine nykyajan mukavuuksineen, laitteistot, koulutus ja kulttuuri helposti saatavilla, oikeus äitiys- ja vanhempainlomaan sekä mahdollisuus tehdä työtä ja nauttia sivilisaation eduista.
Maaseudulla asuvalla naisella on usein koti ilman juoksevaa vettä ja lukuisia velvollisuuksia perheessä ja maatilalla. Hän ei voi luottaa siihen, että voi viedä lapsensa päiväkotiin tai lastentarhaan, ja hänen yhteytensä kulttuuriin ja maailmaan koostuvat usein rajallisista radio- ja televisiolähetyksistä. Kaukana maaseudun pienessä kylässä, perhetilalla asuvalla naisella ei käytännöllisesti katsoen ole mitään mahdollisuuksia kehittyä ammatillisesti, sosiaalisesti, poliittisesti tai kulttuurisesti.
Huomatkaa, että kulttuuriin myönnettävät varat kohdennetaan pääosin kaupungeissa sijaitseviin keskuksiin. Kaupungeissa meillä on suunnilleen kaikki. Maaseudulla on vain harrastelijatoimintaa, ja tämä toiminta järjestetään usein yksityiskodeissa ja osallistujien kustannuksella. Euroopan unionissa puhutaan paljon elinikäisestä oppimisesta, ja sen pitäisikin olla todellisuutta. Otetaan kuitenkin naiset huomioon tällaisissa ohjelmissa. Minun mielestäni on korkea aika mielekkäälle naisille tarkoitetulle ohjelmalle, joka rahoitetaan EU:n talousarviosta.
Eva-Britt Svensson
(SV) Arvoisa puhemies, elinvoimainen ja kestävä kehitys edellyttää naisten tilanteen huomioimista. Naisten osallistuminen on välttämätöntä myönteisen kehityksen kannalta. Maaseudulla elävät ja toimivat naiset, kuten naiset muissakin ympäristöissä, elävät epätasa-arvoisessa yhteiskunnassa. Siksi tasa-arvotyö on yhtä tärkeää kaikille naisille kaikissa eri ympäristöissä ja elämäntilanteissa.
Tässä mietinnössä haluan erityisesti kiinnittää kollegoideni huomiota siihen, miten tärkeää on tukea Ilda Figueiredon esittämiä GUE/NGL-ryhmän tarkistuksia, muun muassa tarkistusta 9, joka osoittaa, että tasa-arvonäkökohdat on otettava täysimääräisesti huomioon myös yhteisen maatalouspolitiikan välttämättömässä tarkistamisessa. Ilman naisten aktiivista osallistumista emme voi saavuttaa kestävän talouskasvun tavoitteita. Tämä pätee, kuten sanottu, kaikissa eri elinympäristöissä. Me tarvitsemme tasa-arvoa maaseudun säilyttämisen takia, tarvitsemme sitä naisten takia ja tarvitsemme sitä tulevaisuuden takia.
Roumyana Jeleva
(BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, ensimmäiseksi haluan onnitella parlamentin jäsentä Christa Klaßia erinomaisesta mietinnöstä. Aluekehitysvaliokunnan bulgarialaisena jäsenenä haluan kiinnittää huomionne siihen, että maaseutualueilla on erilaiset kehitysmahdollisuudet. Eräs asia kuitenkin taatusti parantaa osaltaan maaseutualueiden elämänlaatua ja erityisesti niiden naisten tilannetta. Se on yhteiskunnallisen infrastruktuurin ja liikenneinfrastruktuurin tarjonta, helposti saavutettavien sosiaalipalvelujen, kuten lastenhoidon, vanhusten- ja sairaanhoidon tarjonta kylissä, viestintäpalvelujen tarjonta sekä kulttuuri- ja urheilukeskusten perustaminen. Tässä mielessä maaseudun tukemisella asianmukaisesti EU:n varoista myönnettävällä rahoituksella on huomattava merkitys. Siksi haluaisin suositella kaupunkeihin ja maaseutuun liittyvien kysymysten parempaa ryhmittämistä. Maaseutualueiden kehittämistä pitäisi koordinoida aluepolitiikan puitteissa toteutettavien toimien kanssa. Uskon, että maaseutualueiden lähentämistä ja kehittämistä koskeva yhdennetty lähestymistapa, jonka yhteydessä otetaan huomioon niillä sijaitsevien pienten ja keskisuurten kaupunkien rooli, lisäisi tähän saakka noudattamaamme erillistä lähestymistapaa paremmin EU:n tuen tehokkuutta ja parantaisi osaltaan erityisesti naisten elinolosuhteita.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, naisten tilanne maaseutualueilla on selvästi epäsuotuisampi verrattuna naisten tilanteeseen kaupungeissa. Terveydenhoitopalvelujen ja koulutuksen saatavuus ei ole vielä kaikki.
Jos sallitte, haluaisin kiinnittää huomionne mietinnön kohtiin 4 ja 10, joissa korostetaan tarvetta tasoittaa niiden naisten yhteiskunnallisia ja taloudellisia oikeuksia, jotka toimivat itsenäisinä ammatinharjoittajina tai työskentelevät perhetiloilla. Tämä tarkoittaa etenkin oikeutta äitiyslomaan ja ansioperusteiseen eläkkeeseen. Joissakin maissa on jopa lainsäädännössä kielletty perhetiloilla ja perheyrityksissä työskentelevien kumppaneiden muodollinen työllistäminen ja sosiaalivakuutukset. Näiden säädösten seuraukset vaikuttavat etupäässä naisiin, ja ne pitäisi muuttaa mahdollisimman nopeasti. Onnittelen esittelijää.
Esther Herranz García
(ES) Arvoisa puhemies, haluan ensin onnitella parlamentin jäsentä Christa Klaßia mietinnöstä; se ei ainoastaan ole hyödyllinen, vaan parlamentin jäsen Christa Klaß on tehnyt todella paljon töitä, joten haluan kiittää häntä lämpimästi.
Haluaisin huomauttaa, että kaikki naiset maaseutualueilla eivät elä samalla tavalla. Maaseutu ei ole yhtenäinen. Päinvastoin, naisten maailmat ovat usein hyvinkin erilaisia. Ennen kaikkea meidän on kuitenkin houkuteltava naisia maaseudulle ja ehkäistävä maaltapakoa, jota tapahtuu entistä enemmän, koska naisten asema yhteiskunnassamme etenee hitaasti, mutta ainakin se etenee kaupungeissa. Siitä huolimatta: maaseudulla he eivät ainoastaan kanna vastuuta työstä kodin sisä- ja ulkopuolella, vaan hoitavat samalla huolenpitoa tarvitsevat, ja lisäksi nämä naiset tekevät sen paljon huonommissa olosuhteissa kuin kaupungeissa.
Siksi houkuteltaessa naisia maaseudulle ei riitä, että parannetaan heidän henkilökohtaista hyvinvointiaan, vaan on myös parannettava maaseutualueiden taloutta, taloutta, joka liittyy ennen kaikkea maatalouteen, kuten hyvin tiedätte, arvoisa komission jäsen. Jotta tämä talous voi olla vahva, yhteistä maatalouspolitiikkaa on kuitenkin tuettava ja vahvistettava, ja samalla on tietenkin otettava huomioon, että teknisen ja yhteiskunnallisen tilanteen on muututtava, ja pian.
Corina Creţu
(RO) Olen iloinen saadessani käyttää puheenvuoron tästä realiteetista, joka usein jää huomiotta, nimittäin naisten asemasta maaseutualueilla.
Vaikka lainsäädäntö- ja normijärjestelmä unionin tasolla, samoin kuin jokaisen jäsenvaltion tasolla, estää kaikenlaisen syrjinnän, on ilmiselvää, että naisten elämä kaupunkialueilla ja naisten elämä maaseutualueilla eroaa huomattavasti toisistaan.
Romania, kuten Euroopan unionin muutkin uudet jäsenvaltiot, on huomattavasti mietinnössä kuvailtua yleistä tasoa huonommassa tilassa. Teollisuuden purkamisen takia 1990-luvulla maassa vaikutti ilmiö, jota Länsi-Euroopan maat eivät ole kohdanneet: muutto kaupungista kylään ratkaisuna taloudelliseen selviämiseen. Meidän alueellamme köyhyys maaseutualueilla on vaikuttanut ja vaikuttaa edelleen ennen kaikkea naisiin, ja heistä on tullut ihmiskaupan haavoittuvimpia uhreja.
Valitettavasti teollinen maatalous, joka olisi voinut houkutella osan naistyövoimasta kyliin, koki itse rakennemuutoksen. Julkinen terveydenhoito, koulutus, liikenne sekä vesi- ja jätevesipalvelut heikkenivät nopeasti, ja tällaiset palvelut puuttuvat käytännöllisesti katsoen kokonaan monista kylistä Euroopan unionin vähemmän kehittyneissä maissa.
Maaseutualueiden naiset, etenkin nuoret ja keski-ikäiset, voisivat kehittää itsenäistä taloudellista toimintaa, jos heillä olisi mahdollisuus saada pankkilainoja, ja mielestäni meidän pitäisi keskustella mahdollisuudesta perustaa pankki, joka myöntäisi mikrolainoja maaseutualueilla.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Arvoisa puhemies, maaseutualueilla naiset ovat yhteiskuntaryhmä, joka on erityisen altis syrjinnälle. Perinteisen roolijaon ja monien alueiden heikon infrastruktuurin, kuten esimerkiksi lastenhoidon, takia monet naiset eivät koskaan osallistu virallisille työmarkkinoille, mutta eivät myöskään ole työttömyysrekistereissä. Naiset tekevät työtä, joka on verrattavissa ammatilliseen toimintaan, mutta sitä ei tunnusteta sellaiseksi, sitä ei suojella eikä siitä makseta.
Jäsenvaltioiden pitäisi yhdessä Euroopan komission kanssa löytää ratkaisu mahdollisimman nopeasti ongelmaan, joka koskee huomattavaa ryhmää naisia, jotka avustavat maanviljelyssä ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja kärsivät monissa jäsenvaltioissa oikeudellisen aseman puutteesta. Tämä johtaa näiden naisten taloudellisiin ja oikeudellisiin ongelmiin, kun kyseessä on oikeus äitiys- ja sairauslomaan, eläkeoikeuksien hankkimiseen ja sosiaaliturvan saamiseen.
Tasapainoisen kehityksen nimissä jäsenvaltioiden pitäisi varmistaa korkealaatuisten työpaikkojen luominen maaseutualueilla seuraavien toimenpiteiden avulla: naisten yrittäjyyden edistäminen, heidän pätevyytensä lisääminen ja 2000-luvun standardi-infrastruktuurin ja -palvelujen saatavuuden helpottaminen kaikilla maaseutualueilla.
Lopuksi haluan onnitella parlamentin jäsentä Christa Klaßia erittäin hyvin laaditusta mietinnöstä.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijää. Olisi parempi, jos puhuisimme ihmisten tilanteesta maaseutualueilla ennemmin kuin naisista. Monet naisten ongelmista koskevat todella myös maaseutualueiden miehiä, mutta naisilla on erityisongelmia, ja arvostan sitä tässä mietinnössä.
Tästä huolimatta maalla elävien ihmisten elämänlaatu voi monissa tapauksissa, kun heillä on riittävät resurssit, olla parempi kuin kaupungissa. Mielestäni ongelmana on aina ollut se, että naisten työtä ei ole mitattu, siitä ei ole maksettu eikä sitä siten ole tunnustettu. Joissakin maissa asiassa on edistytty jonkin verran, mutta luulen, että jäsenvaltiot ovat erilaisia naisten kohtelun osalta.
Haluan mainita naisten erityisen aseman, ja ehkä sitä ei ole vielä käsitelty. Naiset ovat minun mielestäni vieläkin lasten pääasiallisia motivoijia ja kasvattajia, he yleensä päättävät, ryhtyykö lapsi maanviljelijäksi vai ei ja he päättävät usein maaseutualueiden tulevaisuudesta. Meidän on kiinnitettävä tähän erityistä huomiota, niin että heillä on maataloudesta kielteisen kuvan sijaan myönteinen kuva.
Lopuksi huomautan, että vain harvat naiset omistavat maata ja että harvat ovat viljelijäjärjestöjen jäseniä. Tähän seikkaan on puututtava.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vuonna 2006 Euroopan unionissa korkeapalkkaisimman 20 prosentin väestönosan ansaitsemien tulojen ja pienipalkkaisimman 20 prosentin väestönosan ansaitsemien tulojen välinen suhde oli 4,8. Portugalissa, Liettuassa ja Latviassa tämä suhdeluku oli yli 6.
On selvää, että maaseutualueiden väestöllä on alhaisemmat palkat kuin kaupunkiväestöllä, ja tämä tilanne on vielä selvempi naisten osalta. Parantaaksemme naisten tilannetta maaseutualueilla meidän on käytettävä tehokkaasti rakennerahastoja. Liikenneinfrastruktuurin, koulutuksen, terveydenhoitopalvelujen, viestintäinfrastruktuurin ja tietotekniikan ja palvelusektorin kehittyminen maaseutualueilla johtaa näiden taloudelliseen kehittymiseen ja epäsuorasti naisten aseman parantumiseen maaseutualueilla.
Lopetan puheenvuoroni toteamalla, että maaseutualueet voivat investointien avulla muuttaa käytettävissä olevat maat teollisuusalueiksi tarjotakseen työpaikkoja. Tehokas liikenneinfrastruktuuri voisi johtaa siihen, että etäisyyttä mitattaisiin ajassa eikä kilometreissä, niin että kaupunkialueilla työskentelevät ihmiset voisivat asua maaseutualueilla ja siten edistää osaltaan niiden taloudellista kehittymistä.
DanutBudreikait
- (LT) Tämänpäiväinen keskustelu on äärimmäisen tärkeä, koska se koskee maaseutualueiden naisten tilannetta, joka on edelleen melko huolestuttava.
Yksi keskeisistä ongelmista on edelleen ratkaisematta - maaseutualueiden naisten alhainen työllisyysaste, etenkin uusissa jäsenvaltioissa, mikä johtaa siihen, että naiset maaseutualueilla joutuvat sosiaalisesti eristyksiin useammin kuin kaupunkien naiset. Maaseutualueiden naisten työllisyysasteen nostamiseksi heitä pitäisi ensinnäkin rohkaista käynnistämään omaa liiketoimintaa. Tämän saavuttamiseksi hallitusten on tarjottava olennaista tietoa liiketoiminnan aloittamisesta ja parannettava naisten kykyä käyttää nykyaikaista tietotekniikkaa, mikä parantaa heidän itseluottamustaan.
Lisäksi tilastot osoittavat, että maaseutualueiden naisilla on paljon alhaisempi koulutuksen ja ammattitaidon taso kuin kaupunkilaisnaisilla. Tämä merkitsee usein sitä, että heidän on vaikeampi sopeutua markkinoiden asettamiin haasteisiin ja löytää uusia maataloustyön menetelmiä ja muotoja ja vaihtoehtoista maatalouteen liittyvää toimintaa. Haluaisin kehottaa jäsenvaltioita esittämään toimintakehyksen maaseutualueiden naisten rohkaisemiseksi etsimään tietoa ja koulutusta.
Leader-ohjelmalla pitäisi tarjota tehokkaampaa apua ongelmasta selviämiseksi.
Kiitos.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, samalla kun tunnustan suuren työmäärän, jonka esittelijämme, parlamentin jäsen Christa Klaß, on panostanut tähän naisten asemaa EU:n maaseutualueilla koskevaan mietintöön, minun on kysyttävä: verrattuna miehiin maaseutualueilla vai naisiin kaupunkialueilla? Mikä on konteksti, jonka puitteissa puhumme? Ei ole olemassa sellaista yhtenäistä ryhmää kuin ”naiset EU:n maaseutualueilla”. Minä olen nainen EU:n maaseutualueelta, mutta nainen, joka asuu saman tien varrella kuin minä ja jolla on kuusi tai seitsemän lasta ja työtön mies ja jolla ei ole varaa vuokraan eikä asuntolainaan, on erityyppinen nainen maaseutualueella. Se ei ole yhtenäinen ryhmä, ja meidän on oltava hyvin varovaisia tässä asiassa.
Monilla naisilla maaseutualueilla on urbaani elämäntapa; toiset kärsivät elämässään köyhyydestä ja koettelemuksista. Keskellä maaseutua eletään urbaania elämää, jos oven edessä on kaksi autoa, sisällä kaikki nykyajan mukavuudet ja tieto- ja viestintätekniikkaa ja joka vuosi vietetään mahdollisesti loma ulkomailla. Siirretään kysymys siis oikeaan asiayhteyteen.
Todellinen kysymys tässä yhteydessä on vaihtoehtojen palauttaminen kaikille naisille: mennä naimisiin tai ei; hankkia lapsia tai ei, tehdä uraa; hankkia koulutusta tai ei, jäädä kotiin, mennä työpaikalle, käynnistää liiketoiminta tai saada oikeus omaisuuteen.
Muutama vuosi sitten, kun halusin ostaa asunnon Brysselistä, brysseliläinen pankinjohtaja ei suostunut hyväksymään asuntolainaani, ellei aviomieheni allekirjoittaisi sitä. Tämä tapahtui vain muutama vuosi sitten Brysselissä. Sain asuntolainani, eikä mieheni allekirjoittanut sitä. Voin sanoa, että esitin voimakkaan vastalauseen! Siis oikeus rahaan, omaisuuteen ja liiketoimintaan - maaseutualueilla on monia erityyppisiä naisia.
Puhemies
(IT) Hyvä parlamentin jäsen Avril Doyle, voin vakuuttaa, etten olisi koskaan hylännyt teidän asuntolainahakemustanne.
Roberta Alma Anastase
(RO) Lissabonin strategian menestymiseen liittyy jatkuva talouskasvu sekä Euroopan unionin kaupunkialueilla että maaseutualueilla, ja naisilla on ratkaiseva osuus näiden alueiden kehittymisessä.
Kiitän tämän mietinnön muotoiluja; sen lisäksi, että siinä analysoidaan naisten asemaa maaseutualueilla, siinä myös ehdotetaan konkreettisia suosituksia heidän asemansa parantamiseksi globalisaation ja Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen yhteydessä. Niistä monista kannustimista ja edellytyksistä, joihin on kiinnitettävä huomiota tässä tarkoituksessa, haluaisin painottaa yhden tärkeän tekijän merkitystä, nimittäin koulutuksen.
Käytettävissämme olevat tilastotiedot osoittavat, että vain pienellä määrällä naisia maaseutualueilla on mahdollisuus korkea-asteen koulutukseen taloudellisten vaikeuksien takia, mutta myös näiden alueiden koulutustoiminnan heikomman laadun takia.
Maaseutualueiden naisten pitäisi päästä helpommin osallisiksi koulutuksesta ja elinikäisestä oppimisesta sekä mahdollisuuksista yhdistää perhe-elämä työelämään. Tämä on keskeinen tekijä, jota pitäisi edistää samoin kuin naisten aktiivista roolia maaseutualueiden politiikassa ja sosio-ekonomisessa kehittämisessä.
Anna Záborská
(SK) Kiitos, arvoisa puhemies. Haluan kiittää parlamentin jäsentä Christa Klaßia loistavasta mietinnöstä.
Tulen uudesta jäsenvaltiosta, jossa on suhteellisen suuri maaseutuväestö. Viimeisten 45 vuoden ajan se on pysynyt vakaana ja pienentynyt vain 14 prosenttia. Talouspolitiikan takia maaseutualueet ovat tänä päivänä alttiimpia muutoksille. Käynnissä on hyvin tunnettu prosessi, jonka puitteissa yritykset siirtyvät maaseudulta kaupunkialueille. Julkisen politiikan pitäisi kuitenkin olla sellaista, ettei tämä niin kutsuttu nykyaikaistaminen tapahdu maaseutualueiden naisten kustannuksella.
Haluaisin kehottaa alueiden komiteaa tutkimaan tätä asiaa ja käynnistämään laajan kuulemisen maaseutualueilla saadakseen lisää tietoa elämästä siellä kaikkine etuineen ja haittoineen. Haluan myös kehottaa komissiota ja neuvostoa kohdistamaan ohjelmansa, erityisesti mikrolainoihin liittyvät, myös maaseutualueiden naisiin.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Hyvät kollegat, kun keskustelemme asiasta, joka liittyy yhtäläisten mahdollisuuksien lisäksi myös maaseutualueiden kehittämiseen yleensä, viittaan toimenpiteisiin, joita voidaan soveltaa yhteisön tasolla tällä alalla.
Maaseutualueiden kehittämisen toisen pilarin ohjelmissa ja varoissa on prosentuaalisesti enemmän merkittäviä resursseja kuin Euroopan unionin erityisissä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevissa ohjelmissa. Jos onnistuisimme helpottamaan naisten osallistumista sellaisiin ohjelmiin kuin Leader, joka on omistettu maaseutualueiden kehittämiselle, voisimme saavuttaa paljon enemmän kuin jos käytämme ainoastaan Equal-, Progress- ja Daphne-ohjelmien resursseja.
Maaseutualueiden kehittämiseen tarkoitetut varat muodostavat jopa 11 prosenttia Euroopan unionin talousarviosta, kun taas koko kansalaisuussektori, joka sisältää yhtäläisten mahdollisuuksien ohjelmat, ei saa edes yhtä prosenttia.
Tämä on Euroopan unionin suuri haaste tässä asiassa: on onnistuttava yhteisön varojen ja eri hankkeiden, joita naiset maaseutualueilla voisivat käynnistää, välisen yhteyden viestittämisessä, mobilisoimisessa ja helpottamisessa.
Mariann Fischer Boel
Arvoisa puhemies, kiitän parlamenttia erittäin rohkaisevasta keskustelusta ja asialle omistautuneista puheista - niitä on todella hyvä kuulla. Tänä iltana käymämme keskustelu tekee taas selväksi, että naisten tilanne maaseutualueilla todella vaatii erityishuomiota.
Vaikka jotkut teistä ovat mielestäni hieman pessimistisiä saavutetun edistyksen osalta, haluan lähestyä aihetta positiivisemmalta puolelta. Mielestäni on saavutettu jo paljon, erityisesti maaseutualueiden kehittämisen työkalujen avulla, ja olen vakuuttunut siitä, että liikumme oikeaan suuntaan maaseutualueiden naisten aseman parantamisen kohdalla.
Monet teistä mainitsivat, että sukupuolikysymyksen valtavirtaistaminen politiikassamme ja sen soveltamisalan laajentaminen yleisemmin maaseudun elinkeinoelämään tehostaa sen vaikutusta. Kannatan tätä lähestymistapaa täysimääräisesti. Emme saa rajata painopistettä vain maataloussektoriin. Politiikkojemme perustaminen koko maaseutuyhteiskunnan tarpeisiin ja mahdollisuuksiin saa aikaan kerrannaisvaikutuksen, joka hyödyttää myös koko maataloussektoria. Komissio seuraa tiiviisti tätä seikkaa maaseutualueiden kehittämisohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä.
Monet teistä mainitsivat laajakaistaverkkojen merkityksen maaseutualueilla. Tässä yhteydessä on sanottava, että maaseutualueiden kehittämispolitiikan kolmannen toimintalinjan - monipuolistamistoimintalinjan - puitteissa on mahdollista tarttua alueisiin, jotka taloudellisesta näkökulmasta katsottuna eivät ole kannattavia sijoittajille. Nämä ovat syrjäisiä alueita, joilla jäsenvaltiot voivat käyttää maaseutualueiden kehittämispolitiikkaa laajakaistayhteyden turvaamiseen. Voin vain rohkaista kaikkia jäsenvaltioita harkitsemaan asiaa, kun ne suunnittelevat investointejaan tai maaseutualueiden kehittämispolitiikkaansa.
Jotkut teistä mainitsivat myös ”piilotyön”, jota naiset tekevät maatiloilla. Tunnustan, että tilastomme eivät aina heijasta tätä tosiasiaa. Meidän pitäisi, käyttäen kaikkia eri työkaluja, yrittää rohkaista naisia käyttämään tilaisuudet saavuttaa taloudellinen riippumattomuus antamalla heille siihen liittyvät sosiaaliset oikeudet. Minusta parempien mahdollisuuksien antaminen naisille ryhtyä osa-aikatyöhön maataloudessa olisi valtava askel eteenpäin maaseudun tulojen lisäämisessä, ja se auttaisi myös pitämään yllä elämää maaseutuyhteisöissä.
Minun täytyy sanoa, että matkustan melko paljon maaseutualueilla, ja minua rohkaisee aina paljon, kun tapaan naisia, jotka ylittävät rajoja ja osallistuvat erilaisten viljelijäjärjestöjen toimintaan. Tiedän, että ensimmäisille naisille on suuri askel liittyä näihin järjestöihin, mutta joskus se leviää, eikä ole niin vaikeaa seuraavalle, vaikka miesten puolella vaaditaankin asennemuutosta sen hyväksymiseksi, että naiset voivat antaa tällä alueella tasavertaisen panoksen.
Mielestäni aiheesta on paljon lisää sanottavaa. mitä ei pitäisi työntää taustalle. Haluan vakuuttaa teille, että tuen vilpittömästi kaikkia aloitteita, jotka voivat parantaa naisten asemaa maaseutualueilla, koska olen todella sitä mieltä, että tarvitsemme tätä erityistä lähestymistapaa naisten kannalta maaseutualueiden monipuolistamiseksi.
Christa Klaß
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kiitos puheenvuoroista. Olemme käyneet tänään todella hyvää keskustelua. Arvoisa komission jäsen, kiitän myös ilmoituksestanne, jonka mukaan tasa-arvoista kohtelua koskevan direktiivin 86/613 tarkistaminen tapahtuu vielä tänä vuonna, vuonna 2008. Olemme kehottaneet siihen, ja katsomme, että on aika tarkistaa se.
Mehän emme voi tänä iltana antaa eurooppalaista asetusta maaseutualueiden naisten tilanteen parantamiseksi. Avril Doyle, tiedän, ettei naisten tilanne ole kaikkialla samanlainen. Se olisi myös tylsää, sitä emme haluakaan. Mutta maaseutualueiden naisilla on tietenkin samat edellytykset, ja heidän on taisteltava samojen haittojen kanssa kuin niiden naisten, jotka asuvat keskustassa, kaupungissa. Sen olemme tuoneet täällä esiin.
Panemme keskusteluprosessin alulle ja kehotamme komissiota ja jäsenvaltioita lopulta myös toteuttamaan muutoksia. Mietinnön tarkoituksena on lisätä tietoisuutta asiasta.
Euroopassa on hyviä esimerkkejä, ja parhaiden käytäntöjen periaatteen mukaisesti haluamme myös tuoda nämä esimerkit esiin jäljiteltäviksi. Tässä asiassa voimme tuoda esiin paljon hyviä asioita. Haluamme laajentaa näkökulmaa. Naiset maaseutualueilla eivät ole ainoastaan maatalon emäntiä, naiset maaseutualueilla ovat myös liikkeellä työn takia, ja heidän on sovitettava yhteen perhe ja työ.
Loppujen lopuksi omakohtaisuus tekee parhaan puhujan. Tarvitsemme naisten osallistumista toimielimissä. Kollega Mairead McGuinness puhui juuri tyytyväisistä äideistä, jotka voivat välittää tyytyväisyyttä myös lapsilleen. Naiset ovatkin tyytyväisiä, jos teemme jotain heidän tasa-arvonsa, heidän asianmukaisen osallisuutensa eteen. Sitten myös nuoriso pysyy kylissä, se on toiveemme.
Olisi jännittävää, arvoisa komission jäsen, laatia luettelo kaikista niistä monista mahdollisuuksista, joita naisille Euroopan unionissa loppujen lopuksi on tarjolla. Toteamme yhä uudelleen, että ne ovat usein piilossa muiden ohjelmien peitossa. Ehkä onnistumme kerran sanomaan, että näissä ohjelmissa naiset ovat osallisia tällä tavalla ja noissa taas tuolla. Tämä aiheuttaa jatkuvasti ongelmia, varsinkin jos asiaa on tarkoitus eritellä paikan päällä. Ehkäpä aloitamme nyt tästä, jotta voimme lopulta myös sanoa vastuullisille henkilöillemme alueilla: näin voimme saavuttaa naisia koskevia parannuksia.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 12. maaliskuuta 2008.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Zita Gurmai  
kirjallinen. - (HU) Työllisyyden kannalta kaupunki- ja maaseutualueiden vertaaminen paljastaa, että on syntymässä levenevä kuilu. Maaseutualueilla elävät naiset ovat erityisen huonossa asemassa. Heidän mahdollisuutensa sosiaaliseen osallisuuteen ja työnsaantiin sekä pääsynsä lapsiin, koulutukseen, terveyteen ja yhteiskuntaan liittyviin instituutioihin ovat heikommat. He muodostavat yhden yhteiskunnan haavoittuvimmista ryhmistä, ja he ovat paljon alttiimpia köyhyyden ja syrjäytymisen riskille. Jos he onnistuvat saamaan työtä, heidän palkkansa ovat huomattavasti pienempiä kuin kaupungeissa asuvien naisten.
Kasautuvat sosiaaliset haitat synnyttävät sosiaalisia jännitteitä, sillä sosiaaliturvajärjestelmä on heikoimmillaan heikoimmassa asemassa olevissa yhteisöissä, samalla kun näitä alueita koskevat myös pahimmat infrastruktuurin puutteet. Muiden vaihtoehtojen puuttuessa maataloudella, joka tarjoaa lyhyen aikavälin etuja ja alhaisemman elintason, on se vaikutus, että se säilyttää maaseudun jännitteisen työllisyystilanteen.
Ratkaisu on yhteistoiminnassa; paikallisviranomaisilla, hallituksilla ja Euroopan yhteisöllä on kaikilla tehtävänsä ja vastuunsa tässä yhteydessä.
On käynnistettävä monitahoisia sopeuttamisohjelmia. Maaseutuväestölle on tarjottava sopeutumismahdollisuuksia luomalla vaihtoehtoisia työllistymismahdollisuuksia, kehittämällä infrastruktuuria, panemalla alulle koulutusta ja jatkokoulutusohjelmia, helpottamalla sopeutumista markkinaolosuhteisiin, tukemalla uusia yrityksiä ja käynnistämällä hankkeita raja-alueilla ja yli kansallisten rajojen.
Sopeutumisohjelmat on väistämättä räätälöitävä yksittäisten maaseutualueiden erityispiirteiden mukaisesti. Tämä takaa alueellisten erojen jatkuvan vähentämisen.
Lívia Járóka  
kirjallinen. - (HU) Haluan onnitella kollegaani Christa Klaßia mietinnöstä, jossa korostetaan vaikeuksia, joita maaseutualueilla elävät naiset joutuvat kohtaamaan työmarkkinoilla ja elämänsä muilla alueilla. Jokaisessa keskustelussa pahimmissa olosuhteissa elävistä heikoimmassa asemassa olevista ihmisistä on mainittava erityisesti romaninaiset, joista huomattava osa asuu kylissä ja pienissä yhteisöissä. Lukuisat tutkimukset ovat osoittaneet, että romaninaiset muodostavat Euroopan unionin haavoittuvimman ryhmän; heidän odotettavissa oleva elinikänsä on järkyttävän alhainen verrattuna yhteiskunnan enemmistöön, ja heidän työttömyysasteensa on useita kertoja keskimääräistä korkeampi. Siksi jäsenvaltioiden on mietinnön suositusten mukaisesti laadittava ja toteutettava sellaista politiikkaa, jolla parannetaan vähemmän kehittyneillä alueilla asuvien naisten yleisiä elinolosuhteita ja jolla heikossa asemassa olevia naisia ja sosiaalisesti syrjäytyneitä naisia autetaan saamaan työtä tai ryhtymään itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi edistämällä uusien yritysten perustamista. Erityisesti romaninaiset voisivat hyötyä jäsenvaltioiden ja Euroopan komission tuesta sosiaalisesti tiedostaville liiketoimintamalleille, joihin otetaan mukaan yhteiskunnan köyhät ja heikossa asemassa olevat ryhmät. Olen tyytyväinen siihen, että mietinnössä painotetaan selvästi luotettavien tilastotietojen kokoamista, koska sukupuolen ja etnisen alkuperän mukaan eriteltyjen tietojen kokoaminen ja käsittely on elintärkeää, yhtäältä epäsuoran ja moniperusteisen syrjinnän poistamiseksi ja toisaalta koulutuksen, asumisen, terveyden ja työllisyyden osalta saavutetun edistyksen mittaamiseksi. Kiitos.
Zita Pleštinská  
kirjallinen. - (SK) Esittelijän, parlamentin jäsenen Christa Klaßin aloitekykyisessä mietinnössä haetaan uutta lähestymistapaa kaupunki- ja maaseutualueiden ilmiselvän eriarvoisuuden poistamiseen. Naisilla on ratkaiseva rooli maaseutualueiden sosiaalis-poliittisessa, taloudellisessa ja ympäristöön liittyvässä kehityksessä. Naisten elämä maaseutualueilla sisältää paljon mahdollisuuksia sekä huomattavia vaikeuksia.
Maaseutualueiden tekeminen houkuttelevammiksi hillitsee lähinnä nuorten ja hyvin koulutettujen ihmisten maaltapakoa. Kehotan siksi edistämään kestävää ja yhtenäistä kasvua ja luomaan uusia työllistymismahdollisuuksia etenkin naisille sekä laadukkaita terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja ja muita yleisiä palveluja kaikkialla EU:ssa.
Vain koulutetut naiset pystyvät osallistumaan täysimääräisesti paikallisyhteisöjen elvyttämiseen. He pystyvät perustamaan uusia yrityksiä, mikä taas osaltaan monipuolistaa maaseudun taloutta ja parantaa maaseutualueiden elämänlaatua. Meidän on poistettava kaikki tiedonsaantiin ja viestintätekniikan saatavuuteen liittyvät esteet ja varmistettava, että maaseutualueiden naisilla on käytettävissään laajakaistayhteydet. Jatkuvan koulutuksen ja kieltenoppimisen sekä uudelleenkoulutusmahdollisuuksien on oltava kaikkien kiinnostuneiden naisten saatavilla.
Lisäksi menestyksekästä Leader-ohjelmaa pitäisi jatkaa. Se on menestyksekkäästi antanut monille naisille mahdollisuuden perustaa yrityksiä maaseutuyhteisöihin sellaisilla aloilla kuin matkailu, käsityö ja alueellisten tuotteiden tarjonta. Uskon, että tunnistamalla parhaita käytäntöjä ja käyttämällä uusia työkaluja kokemusten vaihtoon voidaan huomattavasti parantaa maaseutualueiden elämänlaatua.
Rovana Plumb  
kirjallinen. - (RO) EU:lla on edessään merkittäviä sosiaalisia muutoksia, joita ovat aiheuttaneet maahanmuuttoon, sosiaaliturvaan ja köyhyyteen liittyvät ongelmat.
EU:n tasolla kehitetyt ohjelmat ovat parantaneet merkittävästi naisten asemaa maaseutualueilla. Naiset eivät siitä huolimatta osallistu päätöksentekoon yhteisöissä, joihin he kuuluvat.
Konkreettinen ja huolestuttava esimerkki on, että useimmilla naisilla Romanian maaseutualueilla on alle viiden euron tulot päivässä, ja kolmannes ei käytä mitään tiedotusvälineitä.
Mainitsen ensisijaisena tavoitteena kolme toiminta-aluetta tasavertaisten mahdollisuuksien aikaansaamiseksi ja maaseutualueiden naisten aseman parantamiseksi:
sosiaalisen aseman parantaminen tukemalla naisten mahdollisuuksia uusiin tuloihin ja omaisuuden hankintaan;
naisten täysimääräinen osallistuminen päätöksentekoprosessiin ja tehostettu valmius muuttaa päätöksiä / vaikuttaa päätöksiin, jotka koskevat heitä suoraan;
maaseutualueiden naisten pääsy olennaisten palvelujen (terveys, koulutus) ja infrastruktuurin piiriin.
Jäsenvaltioiden on valmisteltava julkista politiikkaa edistääkseen naisten osallistumista työmarkkinoille ja päätöksentekoprosessiin ja seurattava syrjinnän kaikkia muotoja.
