Menettely oleskelu- ja työluvan saamiseksi yhden hakemuksen perusteella (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana Véronique Mathieun kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisille jäsenvaltion alueella oleskelua ja työskentelyä varten myönnettävää yhdistelmälupaa koskevasta yhden hakemuksen menettelystä sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläisistä oikeuksista - C6-0470/2007 -.
Véronique Mathieu
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, kuten tiedätte, Euroopan unioni on nyt jo kymmenen vuoden ajan pyrkinyt ottamaan käyttöön taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa koskevia oikeudellisia välineitä.
Alkuperäisen kokonaisvaltaisen lähestymistavan sijasta komissio on pitänyt parempana alakohtaista lähestymistapaa. Tämä direktiiviluonnos tuo esiin sen, että laillista maahanmuuttoa ja erityisesti taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa koskeva yhteinen politiikka on tarpeen.
Tähän asti olemme säätäneet lakeja, jotka koskevat laitonta maahanmuuttoa, rajavalvontaa, viisumipolitiikkaa. On aika siirtyä yhdessä eteenpäin taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton kysymyksessä, koska Euroopan unionin on voitava kohdata sen kaikille jäsenvaltioille yhteiset haasteet, ja nämä haasteet vaativat yhteisiä EU:n tason ratkaisuja.
Nämä haasteet ovat väestön väheneminen ja Euroopan väestön ikääntyminen. Näiden kahden koko Eurooppaa koskettavan ongelman takia yleiset työllisyysennusteet osoittavat itse asiassa tuntuvaa työvoimapulaa tulevina vuosina. Siksi on löydettävä unionin tason ratkaisuja työmarkkinoiden tarpeiden täyttämiseksi, ja taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto on yksi ratkaisu, jota meidän on tutkittava.
Älkäämme kuitenkaan menkö tässä harhateille. Määritettäessä laillisen maahanmuuton hallintaa koskevaa eurooppalaista lähestymistapaa on itsestään selvää, että maahanmuutto on järjestettävä ottaen huomioon kunkin jäsenvaltion tarpeet ja vastaanottokyky. Kuten tämän direktiiviluonnoksen 1 ja 8 artiklassa todetaan, valtiot säilyttävät määräysvallan siinä, minkä verran maahanmuuttajia ne haluavat päästää alueelleen.
Hallituksemme ovat toimineet eri tavoin säännelläkseen taloudellisista syistä tapahtuvaa maahanmuuttoa. Keinoina ovat olleet muun muassa kahdenväliset sopimukset, kiintiöt ja sääntelytoimenpiteet. Mikään näistä toimenpiteistä ei ole osoittautunut todella tehokkaaksi pyrkimyksessä hallita laillisen maahanmuuton virtoja ja samalla torjua laitonta maahanmuuttoa. Näiden kahden välinen yhteys on kuitenkin ilmeinen. Laillisen maahanmuuton järjestäminen parhaalla mahdollisella tavalla on se, millä voimme tehdä lopun laittomasta maahanmuutosta. Siinä on koko ydin tämän toimenpidepaketin antamisen ydin, ja näitä toimenpiteitä komissio esitti jo viisi vuotta sitten.
Mitä tämä yhdistelmälupaa koskeva direktiivi toisi taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton nykyiseen oikeudelliseen tilanteeseen? Toisin kuin niin sanottu sinistä korttia koskeva direktiivi, tämä direktiivi ei koske kolmansista maista tulevien työntekijöiden maahantulon edellytyksiä. Sen tavoitteena on poistaa erot, joita eri kansallisten lainsäädäntöjen kesken on työlupa- ja oleskelulupamenettelyjen soveltamisessa ja ulkomaalaisten oikeuksissa työskennellä laillisesti Euroopan unionissa.
Yhäkään ei ole mitään eurooppalaista välinettä, jonka piiriin kuuluisivat kaikki unionissa työskentelevien ja laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten käytettävissä olevat oikeudet. Siksi tämän direktiivin avulla tehdään loppu näiden työntekijöiden suojelun eroista, kun sillä taataan kotimaisiin työntekijöiden nähden yhdenvertainen kohtelu merkittävällä määrällä aloja: ehdoissa, koulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa, sosiaaliturvassa, tavaroiden ja palvelujen saannissa, verotuksessa.
Siten tämä yhteinen perusta antaa näille ihmisille suojan hyväksikäytöltä ja takaa heille vakaan oikeudellisen aseman. Se on myös keino torjua epäoikeudenmukaista kilpailua, joka koituu eurooppalaisten työntekijöiden vahingoksi. Tällä suojelun suhteen olevalla erolla on taipumus innostaa vähemmän koulutetun ja alipalkatun työvoiman värväämistä eurooppalaisten työntekijöiden kustannuksella.
Lisäksi tässä direktiivissä yksinkertaistetaan menettelyjä, jotka koskevat maahanpääsyä työntekotarkoituksessa. Kaikilla jäsenvaltioilla on jatkossa yhdenmukaistettu menettely, joka on yksinkertaisempi, nopeampi ja vähemmän työläs. Tämän direktiivin hyväksyminen tuo siten merkittäviä etuja maahanmuuttajille, työnantajille ja kansallisille hallinnoille. Lisäksi se mahdollistaa laillisten muuttovirtojen paremman hallinnan.
Parlamentti toimii nyt yhteislainsäätäjänä, mikä tarkoittaa, että sen on myös osoitettava vastuullisuutta - idealistinen ja vanhentunut käsitys - ja meidän on osoitettava, että olemme nousseet Lissabonin sopimuksen meille antamien uusien velvollisuuksien tasolle. Tehkäämme osamme uskottavina neuvottelukumppaneina, jotka ovat valmiit vastaamaan siihen mittavaan haasteeseen, jota Euroopan rajoilla tuntuvan muuttopaineen hallinta merkitsee. Me tiedämme, että hyvin hallitut muuttovirrat ovat eduksi kaikkien kannalta.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, aivan ensin haluan kiittää molempia esittelijöitä eli jäsen Mathieuta ja jäsen Cercasta, ja molempia valiokuntia, sekä puheenjohtajavaltio Belgiaa tämän ehdotuksen parissa tehdystä kovasta työstä.
Kuten tiedätte, ja kuten esittelijä kertoi, komissio esitteli tämän asian jo vuonna 2007. Tavoitteenamme oli ja on yhä yksinkertaistaa menettelyjä ottamalla käyttöön yksi lupa, joka koskee oleskelua ja työntekoa. Samalla on tarkoitus taata työsidonnaiset oikeudet laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille, joita nimenomainen EU:n lainsäädäntö tai komission ehdotukset eivät kata. Tällä ehdotuksella emme puutu luvan myöntämisen tai peruuttamisen edellytyksiin. Kyseiset edellytykset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, mikä pätee myös päätökseen, mitä määriä maahan päästetään, jos päästetään.
Tämä ehdotus on yksi Euroopan unionin työvoima- ja maahanmuuttopolitiikan rakennuspalikoista. Jos parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen, tällä direktiivillä vahvistetaan, että Euroopan unioni arvostaa sitä tärkeää panosta, joka kolmansien maiden kansalaisilla on annettavana maidemme talouksille ja yhteiskunnille. Se myös osoittaisi, että olemme valmiita ja pystyviä sopimaan työvoima- ja maahanmuuttolainsäädännöstä.
Tämä ehdotus on hyvin monitahoinen, ja siinä on sekä maahanmuuttopuoli että sosiaalinen ja työllisyyteen liittyvä puoli. Komissio voi tukea valtaosaa parlamentin valiokunnissa äänestetyistä tarkistuksista, sillä ne vahvistavat sekä maahanmuuttajien että työnantajien menettelyllisiä takeita. Tämä koskee tarkistuksia, joilla pyritään edelleen yksinkertaistamaan hakemusmenettelyjä ja tiukentamaan yhdenvertaista kohtelua koskevia säännöksiä - esimerkkinä suhteellisuusperiaate menettelyihin liittyvissä maksuissa ja verotuksellisiin etuihin liittyvät yhdenvertaista kohtelua koskevat säännökset.
Toisaalta tarkistus, joka tekee hankittujen eläkkeiden maastaviennin riippuvaksi kahdenvälisen sopimuksen olemassaolosta, on paljon rajoittavampi kuin komission ehdottama lähestymistapa.
Olen tyytyväinen nähdessäni, että sekä puheenjohtajavaltio että parlamentti ovat ponnistelleet kovasti saadakseen kantansa lähentymään. Puheenjohtajavaltio Belgia on yrittänyt saada jäsenvaltiot lähemmäs Euroopan parlamentin kantaa, ja tiedän, että parlamentti on ottanut huomioon monia neuvoston huolenaiheita ja pyyntöjä.
Kompromississa, jonka me kaikki pyrimme saavuttamaan, noudatetaan tiettyjä periaatteita. Sen tavoitteena on esimerkiksi suojella siirtotyöläisiä ja tarjota heille joukko työsidonnaisia sekä sosiaalisia ja taloudellisia oikeuksia, periaatteena mahdollisimman pitkälle EU:n työntekijöihin nähden yhdenvertainen kohtelu heti työsuhteen alettua. Siinä myös otetaan huomioon se, että on tärkeää luoda näille työntekijöille yhtäläiset edellytykset koko EU:ssa, ja kolmanneksi se, että on tärkeää osoittaa kumppanimaillemme, että olemme valmiit huolehtimaan jäsenvaltioissamme laillisesti oleskelevien ja työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukaisesta kohtelusta.
Me emme voi jättää huomiotta jäsenvaltioiden huolta tiettyihin tasavertaista kohtelua koskevista säännöksistä, erityisesti kun katsotaan talousarvioseuraamuksia. Mielestäni on tärkeää, että juuri korostamiani kriteereitä kunnioitetaan, vaikka lopputulos ei olisi yhtä ihanteellinen kuin halusimme ja yhtä kunnianhimoinen kuin olimme toivoneet. Kuten jäsen Mathieu sanoi, tämä on kompromissi. Se on hyvä kompromissi. Se merkitsee tärkeää edistysaskelta laillisen maahanmuuton alalla, ja se on Euroopan unionissa työskentelevien kannalta tulevaisuudessa erittäin tärkeä.
Toivoisin siis, että pääsemme sopimukseen tästä ehdotuksesta mahdollisimman pian. Kiitän jälleen esittelijöitä ja varjoesittelijöitä heidän tekemästään työstä.
Alejandro Cercas
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvä jäsen Mathieu, hyvät kuulijat, maahanmuutto on Euroopassa epäilemättä äärimmäisen tärkeä ja merkittävä poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen kysymys.
Siihen sisältyy suunnattomat mahdollisuudet, mutta se vaatii järkevää ja oikeudenmukaista asioidenhoitoa, koska muussa tapauksessa siitä tulee ongelma, ei vain saapujille, koska heitä ei kohdeltaisi oikeudenmukaisesti, vaan myös täällä oleville työntekijöille, koska heidän työpaikkansa olisivat uhattuina. Vaihtoehto on, että työmarkkinat sirpaloituisivat ja jakautuisivat, ja että olisi halpatyöntekijöitä, jotka uhkaisivat niitä sosiaalisia voittoja, jotka Euroopan sosiaalisen mallin rakentamisen vuosisadalla on saatu aikaan.
Näin ollen, arvoisa komission jäsen, hyvä kollega Mathieu, yhdenvertainen kohtelu on järkevän ja oikeudenmukaisen politiikan kulmakivi, kun kyse on maahanmuutosta taloudellisin perustein. Komissio totesi niin vihreässä kirjassaan Tampereella 11 vuotta sitten, ja huomenna parlamentin on äänestettävä ehdotuksesta lainsäädäntöaloitteeksi. Tähän yhdenvertaisen kohtelun kysymykseen keskitetään huomio direktiivin III luvussa. Kyseessä ei ole vain byrokraattinen direktiivi. Siinä määritellään oikeudet ja velvollisuudet, joiden pitäisi päteä kaikkiin laillisiin maahanmuuttajiin, ja sen tulisi käsittää kaikki oikeudet, jotka liittyvät yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjimättömyyteen.
Arvoisa komission jäsen, direktiivi ei valitettavasti ole kuitenkaan se, mikä meille luvattiin. Tätä mieltä emme ole vain minä ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta, vaan poikkeuksetta kaikki humanitaariset kansalaisjärjestöt, kaikki Euroopan kirkot ja kaikki työntekijäjärjestöt. Tämä direktiivi on puutteellinen ja jopa vaarallinen, koska se sulkee pois juuri ne ryhmät, jotka eniten tarvitsevat suojelua. Se sulkee pois vuokratyöntekijät, siirtymään joutuneet henkilöt, yritystensä siirtämät henkilöt ja vähemmän kehittyneiden maiden työntekijät, jotka tulevat tänne tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen toimitusmuodon 4 nojalla.
Satojatuhansia työntekijöitä saapuu siten kolmansista maista alkuperämaaperiaatteen mukaisesti, koska tässä direktiivissä heitä ei kohdella yhdenvertaisesti. Jäsenvaltioille myös annetaan vaihtoehto olla soveltamatta yhdenvertaista kohtelua, kun kyseessä on eläkkeiden maksu heidän palattuaan kotimaahansa, perhe-etuudet ja työttömien sosiaalietuudet, kaikki nuo itse työttömyysetuutta lukuun ottamatta. Tämä pätee myös työtekijöihin, ovat yhdenvertaisen kohtelun periaatteen alaisia ja joita koskee se, mitä jäsen Mathieu sanoi. He eivät voi myöskään saada apurahoja eivätkä mitään tukea korkeakoulutusta tai ammatillista koulutusta varten.
Kaikista näistä syistä komissio ilmoittaa perusteluissa ja vaikutustenarvioinnissa, että se aikoo tehdä lopun kuilusta oikeuksien välillä, mutta käytännössä se ei tee niin. Arvoisa komission jäsen, tämä ei riitä.
Lisäksi meillä on valitettavasti huomenna parlamentin oikeisto- ja oikeisto-keskustaryhmien esittämiä tarkistuksia, joissa, kuten sanoitte, mennään pidemmälle, ja joissa hyväksytään neuvoston äärimmäisimmätkin kannat tarkoituksena tuhota se yhteisymmärrys, jonka olimme työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa rakentaneet.
Siksi, arvoisa komission jäsen, hyvä jäsen Mathieu, hyvät kuulijat, olen sitä mieltä, että meidän on käytävä tästä kysymyksestä sekä muista direktiiveistä paljon laajempi keskustelu, joka on avoin Euroopan kansalaisyhteiskunnalle, kansalaisjärjestöille, kirkoille ja työntekijäjärjestöille. Meidän ei pidä käsitellä tätä kysymystä niin kiireellä ja niin vastuuttomasti kuin tekisimme, jos hyväksyisimme neuvoston tekstin huomenna.
Uskon, että enemmistö kollegoistani yli puoluerajojen hyväksyisi laajan keskustelun käymisen, niin että parlamentissa saavutetaan laaja yksimielisyys, jossa kunnioitetaan perusoikeuskirjamme periaatteita ja jossa noudatetaan Yhdistyneiden kansakuntien, Kansainvälisen työjärjestön ja Euroopan neuvoston suosituksia.
Puhumme ihmisarvosta, mutta myös Euroopan tulevaisuudesta, ja uskon, että kaikilla työntekijöillä, kaikilla poikkeuksetta ja heidän alkuperästään riippumatta, on oltava syrjimättömästi kaikki oikeudet, jos he elävät Euroopassa laillisesti. Tämä on keino torjua muukalaisvihaa ja rasismia ja taistella ihmisarvoisen Euroopan puolesta.
Ria Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, haluaisin aivan ensiksi onnitella jäsen Mathieuta siitä, että hän on ottanut hoitaakseen asian, joka oli ajelehtinut ympäriinsä jo vuosia. Arvoisa komission jäsen Malmström, jos olen ymmärtänyt teidät oikein, ehdotus direktiiviksi, joka koskee kolmansien maiden kansalaisten Euroopan unionissa työn vuoksi tapahtuvan oleskelun ehtoja, tehtiin jo vuonna 2001. Kyseinen ehdotus vedettiin pois vuonna 2006, minkä jälkeen vuonna 2007 jätettiin tämä ehdotus, jonka aiheena on siis yhden hakemuksen menettely EU:hun työhön tulevien kolmansien maiden kansalaisten osalta. Näin ollen oleskelu- ja työluvat ollaan yhdistämässä yhdeksi luvaksi.
Arvoisa puhemies, nyt esillä oleva ehdotus - en muuten ole täysin samaa mieltä jäsen Cercasin kanssa - osoittaa, että kolmansien maan kansalaisilla, joilla on yhdistelmälupa, on sosiaaliset oikeudet, jotka ovat itse asiassa samat kaikille. Keskustelu sosiaaliasioiden valiokunnassa - ja kiitän kollegaani Cercasia, koska olen tyytyväinen voituani keskustella tästä hänen kanssaan - kävi kuumaksi kahdessa asiassa. Ennen muuta kyse oli soveltamisalasta, kun lähetetyt työntekijät eivät voi tai saata täyttää yhdistelmäluvan vaatimuksia - asia, josta olen yhtä mieltä. Asia on kuvattu direktiivin 96/71/EY 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, joka direktiivi tunnetaan myös lähetettyjä työntekijöitä koskevana direktiivinä.
Mielestäni lähetettyjen kolmansien maiden kansalaisten sosiaalista asemaa on ja oli kuvattu asiaankuuluvasti tuossa direktiivissä. Mielestäni oli silloin ja on yhä tärkeää, että luomme tasavertaiset toimintaedellytykset, niin että vuokratyöntekijöiden ei sallita työskennellä alhaisemmilla palkoilla kuin tavanomaisen henkilökunnan. Jättämällä mainitsematta lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin saatamme kuitenkin aiheuttaa itsellemme ongelmia tulevaisuudessa.
Toinen asia, jonka kanssa olen kamppaillut melkoisesti ja jota on nyt tarkistukseni tuloksena muutettu, on yhdenvertaisen kohtelun periaatteen murtamisen periaate. Olin ja olen yhä sitä mieltä, että tämän periaatteen, josta on säädetty asetuksessa (EY) N:o 883, on oltava lähtökohtanamme myös tämän yhdistelmäluvan yhteydessä. Mielestäni neuvoston saavuttama kompromissi on hyvä, koska se takaa sekä yhtäläiset oikeudet että yhtäläisen kohtelun.
Vilija Blinkevičiūtė
Arvoisa puhemies, yhdistettyä oleskelu- ja työlupaa koskeva direktiivi on erittäin tärkeä. On ollut monia keskusteluja, monia kantoja ja monia arvioita, mutta yhteistä päätöstä, joka olisi hyväksyttävissä kaikkien EU:n jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien ja työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten osalta, ei ole saavutettu. Tämän direktiivin pitäisi olla yleinen puitedirektiivi kolmansien maiden kansalaisten oikeuksista, ja sen pitäisi toimia kehyksenä erityisdirektiiveille, koska vain siten voimme edistää Euroopan unionin yhteisen maahanmuuttopolitiikan tavoitetta. Ongelmana tässä on kuitenkin se, että meille luvattu direktiivin kehys oli poistettu jo komission ehdotuksesta, koska tietyt työntekijäryhmät, kuten kausityöntekijät, yritysten sisäisen siirron saaneet työntekijät ja pakolaiset poistettiin sen sisällöstä. Toisin sanoen tämä direktiivi ei lujita kolmansien maiden työntekijöiden oikeudellisen samanarvoisuuden periaatetta. Jotta tämä direktiivi toimisi lähtökohtana ja kehyksenä, on välttämätöntä sisällyttää direktiivin soveltamisalaan kaikki työntekijät, erityisesti tilapäistyöntekijät. Muussa tapauksessa Euroopan unionissa laillisesti oleskelevilla ja työskentelevillä siirtolaisilla ei olisi oikeudenmukaisuuden, yhtäläisyyden ja tasa-arvon periaatteeseen perustuvia työoloja ja työehtoja. On syytä panna merkille, että siirtotyöläiset antavat työllään ja veroillaan ja maksamillaan sosiaaliturvamaksuilla panoksen EU:n talouteen. Siksi heille on taattava samat vähimmäisoikeudet, ja heitä on kohdeltava työmarkkinoilla samalla tavalla. Jos me äänestämme tästä direktiivistä huomenna, meidän on oltava yhtenäisiä, koska vain silloin voimme voittaa tämän taistelun sen puolesta, että kaikki työntekijäryhmät sisällytetään tähän direktiiviin ja että heillä on yhtäläiset oikeudet. Haluaisin korostaa, että on mahdotonta luoda kaksitasoisia työmarkkinoita, ei Euroopan unionin sisällä eikä sen ulkopuolella. Meidän ei pidä luoda työntekijöiden alaluokkaa, jonka osaksi tulee syrjintä ja jota eivät koske mitkään oikeudet tai takuut. Jos me niin teemme, me poljemme kaikkia aikaisemmin saavuttamiamme sosiaalisia standardeja.
Sophia in 't Veld
Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa pienellä työjärjestyshuomautuksella: Totean, että vaikka kyseessä on näin tärkeä keskustelu, neuvottelukumppanimme neuvosto on poissa. Mielestäni sitä ei voi hyväksyä. Se ei ole ensimmäinen kerta, ja pyydän puhemiehistöä kirjoittamaan neuvostolle ja valittamaan tästä.
(Suosionosoituksia)
Sitten haluaisin jatkaa ja kollegojeni tavoin onnitella jäsen Mathieuta hänen erittäin hyvästä työstään vaikean, monimutkaisen ja herkän asian parissa. Ryhmäni, ALDE-ryhmä, kantaa vastuunsa, ja mekin haluamme päästä sopimukseen, koska olemme ymmärtäneet, että se on erittäin tärkeää. Me emme tee sitä kuitenkaan mitenkään ilomielin, koska tässä ehdotuksessa ei mennä läheskään niin pitkälle kuin olisi välttämätöntä - asia, jonka nähdäkseni kaikki parlamentin ryhmät ja komissio ovat eri tavoin ilmaisseet.
Minun ryhmäni pysyy lisäasiakirjoja koskevassa kannassaan, koska jos sallimme sen, että jäsenvaltiot vaativat lisäasiakirjoja, se mitätöi koko yhdistelmäluvan periaatteen; siis yhdistelmälupa joko on tai sitä ei ole, mutta jos yhdistelmälupa on, ei lisäasiakirjoja tarvita.
Mitä tulee vastaavuustaulukoihin, ryhmäni ei sopimukseen pääsemisen vuoksi äänestä vastaavuustaulukkojen mukaan ottamisen puolesta. Minun on kuitenkin sanottava - tämä on henkilökohtainen huomautus - että pidän tätä jäsenvaltioilta aivan häpeällisenä asiana, koska jos jäsenvaltioilla on aikomus panna direktiivi täytäntöön ja toimia siinä avoimesti, niiden pitäisi, omasta tahdostaan, ottaa mukaan vastaavuustaulukot.
Lopuksi toteaisin, että vuonna 1999 Tampereella jäsenvaltiot ilmoittivat suurella julkilausumallaan, että ne halusivat yhteistä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa. No niin, paljonko me olemme tässä edistyneet? Tuskin lainkaan. On sangen selvää, että jäsenvaltiot eivät halua yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa.
Jean Lambert
Arvoisa puhemies, myös me kannamme huolta EU:n 27 jäsenvaltiossa ja näiden 27 jäsenvaltion sisällä vallitsevista vaihtelevista työmarkkinoista, mutta huolenamme on, miten siirrymme pois tästä, johonkin yhtenäisempään ja vahvempaan.
Me haluamme olla varmoja, että meillä on sovittu perusta niille oikeuksille, jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisten enemmistöä, eli asia, jota komissio alun perin esitti ja jota työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta yleisesti paransi.
Emme halua nähdä näitä oikeuksia yhä enemmän rajoitettavan ja kahlittavan, joten tuemme huomisessa äänestyksessä laajinta ja vankinta mahdollista oikeuksien asteikkoa. Haluamme muistuttaa neuvostoa, että tässä ovat kysymyksessä yksilöt, joiden pitäisi olla mahdollista hyödyntää taitojaan ja koulutustaan, hyötyä maksamansa sosiaaliturvan eduista ja odottaa saavansa eläkkeensä, kun otetaan huomioon, että - kuten ehdotuksessa todetaan - heidän työnsä tukee maidemme taloutta ja yhteiskuntaa.
Ryhmälle on tärkeää myös sitoutuminen 11 artiklan a alakohdassa mainittuun kiertomuuttoon. Soveltamisala on hankala kysymys, koska meillä on käsiteltävänä muita olemassa olevia välineitä, joihin toisinaan liittyy jännitteitä. Me myös petämme itseämme, jos luulemme, että se, mikä täällä on esillä, todella täyttää aivan jokaisen Euroopan unionissa olevan siirtotyöläisen tarpeet. Tarvitsemme monivivahteisempaa lähestymistapaa, jolla varmistetaan, että maahanmuutto toimii heidän hyväkseen. Siten emme aio äänestää esimerkiksi humanitaarisen suojelun saajien sisällyttämisen puolesta.
Patrick Le Hyaric
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kuten jäsen Cercas asian niin hyvin ilmaisi, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan kesken on näkemysero. Parlamentin tulee siksi äänestää tätä yhdistelmälupaa koskevaa direktiiviä vastaan. Pohjimmiltaan tällä tekstillä on vain yksi tavoite, joka on helppo havaita. Sen tavoite on saada EU:n työntekijät kilpailemaan Euroopan ulkopuolisista maista peräisin olevien työntekijöiden kanssa, ja saada myös maahanmuuttajatyöntekijät kilpailemaan asemallaan toisiaan vastaan..
Jos tämä direktiivi jää sellaiseksi kuin se nyt on, tuloksena on erilaisia statuksia: vakinaisen asukkaan, kausityöntekijän ja yrityksen sisällä siirtyvän työntekijän status. Direktiivi virallistaisi EU:ssa työntekijöiden eri luokat. Tämän hyväksyminen rikkoisi perusoikeuskirjan periaatteita.
Hyvä jäsen Mathieu, päinvastoin kun te sanoitte, tällaiset henkilöiden oikeusaseman erot johtaisivat Euroopan unionin kaikkien palkansaajien pysyvään elinolojen, työolojen ja -ehtojen madalluspaineeseen. Tasa-arvoa ei voi rajoittaa pelkäksi työoloista muistuttavaksi maininnaksi.
Kuten jäsen Cercas sanoi, yhdenvertaisuuteen on kuuluttava palkat, työajat, työllisyysturva, terveys, lomat, sosiaaliturva, julkisten palvelujen saanti ja koulutus. Ilman tätä yhteistä minimiä meillä on kilpailun, leimautumisen, syrjäytymisen ja hyväksikäytön rajaton viidakko. Yhdenvertaisuuden pitää koskea kaikkia työtätekeviä heidän alkuperästään riippumatta. Älkäämme hyväksykö uudentyyppisten kilpailun muotojen tuomista työntekijöiden välille niiden lisäksi, jotka on otettu käyttöön pöyristyttävällä Bolkesteinin direktiivillä. Tavoitteena on oltava työntekijöiden yhdenvertaisuus, ja tämä periaate on vahvistettava yhdessä selkeässä direktiivissä. Kun sitä ei ole, me työläisten Euroopan, sosiaalisen Euroopan ja humanistisen Euroopan edustajina ja kannoistamme riippumatta, me kaikki yhdessä täällä parlamentissa hylkäämme tämän direktiivin.
Mara Bizzotto
EFD-ryhmän puolesta.
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, käsillä oleva mietintö epäilemättä sisältää myönteisiäkin asioita, ja sen yleisenä tavoitteena on yksinkertaistaa ja vähentää byrokraattisia toimenpiteitä niiden kolmansien maiden työntekijöiden osalta, joilla on oleskelulupa jossain jäsenvaltiossa.
Yhtenä keskustelu näkökohtana haluaisin kuitenkin mainita sen seikan, että nykypäivän Euroopassa kymmenet miljoonat kansalaiset, monet heistä nuoria, ovat vailla työtä, mikä on tulosta eurooppalaisen tuotantojärjestelmän rakenteellisista puutteista ja kriisistä, joka nyt vaikuttaa loputtomalta.
Kuuluu unionin vastuulle - jo ennen ryhtymistä auttamaan kolmansien maiden kansalaisia asettumaan unionin maihin - toteuttaa sellaisia taloudellisia poliittisia ja sosiaalisia toimenpiteitä, jotka auttavat ennen muuta omia kansalaisiamme saamaan työtä tai työllistymään uudelleen. Jos unioni pystyy tarjoamaan työtä sen omille kansalaisille, luodaan luja sosiaalinen perusta ottaa asianmukaisesti vastaan ulkoapäin tulevia muuttovirtoja.
Oleellista on varmistaa ennen kaikkea, että unioni kasvaa itsenäisesti ja seisoo omilla jaloillaan. Sen jälkeen unionin maat ovat kyllin vahvoja tarjoamaan työtä myös muille.
Daniël van der Stoep
(NL) Arvoisa puhemies, puolueeni on aina tehnyt selväksi, että vastustamme EU:n turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa. Meillä Alankomaissa on nyt suurenmoinen hallitus, joka on pystynyt aikaisempaa paremmin toteuttamaan kansan tahtoa turvapaikka- ja maahanmuuttoasioissa. Nyt meidät on kuitenkin pantu yksinkertaisesti tapahtuneiden tosiasioiden eteen.
Siitä huolimatta puolueeni Alankomaiden vapauspuolue pyrkii aina varmistamaan, että nämä valtuudet siirretään takaisin jäsenvaltioille. Sillä välin on tietenkin tärkeää lieventää vahinkoa, mutta se ei ole tämän mietinnön pyrkimys. Uusi yhden hakemuksen menettely itse asiassa helpottaa ihmisten pääsyä Euroopan unioniin, eikä tiukenna sitä.
Arvoisa puhemies, vain elitistinen poliittinen luokka, joka on täysin etääntynyt kansalaisistaan, voi onnistua jättämään pulaan ne kansalaiset, jotka päivittäin kokevat länsimaiden ulkopuolelta tulevan massamuuton tuhoisat vaikutukset. Äänestän tätä mietintöä vastaan, koska minut ovat valinneet alankomaalaiset eivätkä mitkään onnenonkijat, jotka haluavat maistaa länsimaiden iloja hyväksymättä juutalais-kristillisiä arvoja.
Simon Busuttil
(MT) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa kiittämällä Véronique Mathieuta kaikesta siitä työstä, jota hän on tehnyt tämän tuloksen saavuttamiseksi. Hän on tehnyt hyvin tärkeää työtä äärimmäisen mutkikkaan aiheen parissa, kuten komission jäsen Malmström sanoi. Me, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmä, tuemme yhteistyötä laillisen maahanmuuton alalla, kunhan vain teemme selväksi, että samaan aikaan terävöitämme kritiikkiämme laitonta maahanmuuttoa kohtaan. Mielestäni yhtä ei voi olla ilman toista. Siitä huolimatta myönnämme, että yksi keino, jota voidaan käyttää laittoman maahanmuuton torjumiseksi, on se, että tarjotaan hyvät ja selkeät mahdollisuudet laillistettuun maahanmuuttoon, juuri niin kuin olemme tässä tapauksessa tekemässä. Haluaisin kuitenkin myös muistuttaa, kuten Véronique Mathieu sanoi, että Lissabonin sopimuksen meille tällä alalla antamat uudet valtuudet toivat myös uusia velvoitteita. Kun kerran meitä vaaditaan ottamaan harteillemme nämä uudet velvollisuudet, siksi tämän parlamentin tulee tehdä juuri niin osoittamalla, että se pystyy tekemään kompromisseja ministerineuvoston kanssa. Tämä vaatii joidenkin neuvoston kantojen hyväksymistä, esimerkkinä tästä suojatoimenpiteet, jotka se haluaa säilyttää näitä lupia tämän direktiivin mukaisesti myönnettäessä. Mielestäni tämä nostaa esiin yhdenvertaisen kohtelun ongelman. Meidän on tunnustettava, että sopimuksen aikaansaamiseksi neuvoston kanssa meidän on väistämättä hyväksyttävä, että ehdot eivät välttämättä ole aina samat. Samaan aikaan kuitenkin - ja lopetan tähän - niiden, jotka väittävät meidän turhaan kiirehtivän tai jotka ovat valmiit äänestämään vastaan, olisi ymmärrettävä, että ilman tällaista direktiiviä me päädymme laittomaan tilanteeseen, jossa ei ehdottomasti anneta arvoa yhdellekään työntekijälle, joka siinä tilanteessa on.
Claude Moraes
(EN) Arvoisa puhemies, kollegani S&D-ryhmästä, Alejandro Cercas ja Vilija Blinkevičiūtė, viittasivat nähdäkseni molemmat ryhmämme kannalta keskeiseen ongelmaan, joka tähän pakettiin liittyy. Voimakasta keskustelua ei ole käyty vain yhdenvertaisesta kohtelusta tai alkuperämaaperiaatteesta, kuten jäsen Oomen-Ruijten sanoi. Kyse on siitä, että meillä on tällä hetkellä myös epäjohdonmukaisuuden ongelma. Meillä on yhdistelmälupaa koskeva ehdotus, joka tulee ammattitaitoisia työntekijöitä koskevan ehdotuksen, sinisen kortin jälkeen, ja se tulee työnantajia koskevien sanktioiden jälkeen. Se tarkoittaa, että meillä on paketti, jossa on monia tarkoituksenmukaisia aikomuksia, esimerkkinä horisontaalinen lähestymistapa. Meillä ei kuitenkaan ole horisontaalista lähestymistapaa, ja jäsen Mathieu on kyllä tehnyt hyvää työtä, mutta - kuten hän puheenvuorossaan sanoi - me halusimme kokonaisvaltaista lähestymistapaa, mutta meillä on nyt alakohtainen lähestymistapa, ja tämä alakohtainen lähestymistapa on juuri sitä, mistä jäsen Lambert oli huolissaan.
Siis, missä olemmekaan tänään? Ryhmämme on vakavasti huolissaan työllisyyskysymyksestä alkuperämaaperiaatteen yhteydessä, ja kuten kollegani Blinkevičiūtsanoi, meillä on todellinen ongelma tähän ehdotukseen sisällytettyjen työntekijöiden luokkien suhteen. Siten meillä on tilanne, jossa lähetetyt työntekijät, yritysten sisällä siirtyvät työntekijät, kausityöntekijät ja - kyllä vain - kansainvälistä suojelua saavat henkilöt, nämä kaikki on suljettu pois. Esitämme jälleen huomenna ryhmämme puolesta nämä tarkistukset.
Jos meillä on yhdistelmälupa, joka ei toimi nimensä mukaan - toisin sanoen jos siinä ei toteudu kohtuullisesti laaja-alainen lähestymistapa kolmansien maiden kansalaisten pääsyssä Euroopan unioniin - eteemme tulee yhdenvertaiseen kohteluun ja kaksitasoiseen työvoimaan liittyviä ongelmia ja muita ongelmia, jotka me haluamme ratkaista yhteisin menettelytavoin.
Toisaalta erityisesti me kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa ymmärrämme, että alakohtainen lähestymistapa on se lähestymistapa, jonka kanssa meidän on työskenneltävä. Näin ollen vastedeskin on direktiivejä, jotka koskevat kausityöntekijöitä ja yritysten sisällä siirtyviä työntekijöitä, mutta ette voi moittia ryhmäämme, sillä yhdenvertainen kohtelu alkuperämaaperiaatteen yhteydessä on sen toiminnan ytimessä sen pyrkiessä ratkaisemaan näitä ongelmia. Me kerromme totuuden, joka on se, että teemme asioita väärällä tavalla, ja me teemme niin niiden ihmisten vuoksi, jotka eivät ole tänään läsnä kuulemassa perusteitamme, eli neuvoston edustajien vuoksi. Neuvosto ei halunnut hoitaa tätä horisontaalisella tavalla, ja meille jäi tällainen palapelilähestymistapa.
Siten mitä tulee yhdistelmälupaan, ymmärrämme esittelijän hyviä aikomuksia ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja hänen työtään hänen pyrkiessään saamaan tästä toimivan, mutta esitämme huomenna tarkistuksemme vilpittömässä mielessä toivossa, että saamme todellisen yhdistelmäluvan, yhden luvan, joka kattaa hyvin monenlaiset ihmiset, jotka haluavat työskennellä Euroopan unionissa. Me haluamme tehdä siitä realistisen yhdistelmäluvan, joka todella toimii kaikkien jäsenvaltioiden hyväksi ja joka kestää aikaa.
Gesine Meissner
(DE) Arvoisa puhemies, olen ollut nyt parlamentissa vuoden ja hoitanut erilaisia asioita, mutta mikään niistä ei ole ollut yhtä vaikea kuin tämä nyt käsillä oleva. Tässä yhteydessä haluaisin vielä kerran sanoa vilpittömät kiitokseni asiaa käsitelleiden valiokuntien esittelijöille Véronique Mathieulle ja Alejandro Cercasille.
Tämä on todella vaikea asia, ja syy siihen on se, että meillä Euroopassa on luonnollisesti hyvin korkeat ihanteet. Me haluamme kohdella jokaista täällä asuvaa ja työskentelevää oikeudenmukaisesti ja tasa-arvoisesti. Tuo on periaatteessa asia, josta me kaikki voimme olla lähtökohtaisesti samaa mieltä. Se, miten pitkälle me voimme todella soveltaa tätä, on epävarmaa.
Täällä on jo muistutettu siitä, että me nyt Lissabonin sopimuksen myötä haluamme toteuttaa yhteistä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa. Turvapaikkapolitiikka on sydäntämme lähellä oleva asia myös perusoikeuskirjan vuoksi. Tarvitsemme maahanmuuttopolitiikkaa myös taloudellisista syistä, koska käynnissä on väestörakenteen muutos ja tarvitsemme hyvin kiireesti sekä korkeasti koulutettuja että vähemmän koulutettuja työntekijöitä.
Nyt edessämme on vaikea kysymys siitä, mitä tehdä. Kuten täällä jo mainittiin - Sophia in 't Veld sen mainitsi - jäsenvaltiot ilmaisivat jo vuonna 1990 Tampereella, halunsa kehittää yhteistä rakennetta. Tähän mennessä sellaista ei ole tuotu käsittelyyn. Toisin sanoen meillä on tässä tänään kompromissi, johon emme ole täysin tyytyväisiä, mutta joka minun näkökulmastani antaa tien edetä. Henkilökohtaisesti ymmärrän, miksi jotkut sanovat, että tarvitsemme enemmän aikaa keskusteluun. En minäkään ole siihen kaikilta osin tyytyväinen. Minulle on esimerkiksi erityisen tärkeää, että kaikilla ihmisillä on pääsy perus- ja jatkokoulutukseen, koska se on ratkaisevan tärkeää - ei vain kyseisille henkilöille, jotta heillä on kyky työskennellä työmarkkinoilla, vaan myös meille, jotka todella tarvitsemme työntekijöitä. Sosiaaliturvan alalla, jossa meillä jäsenvaltioissa on jo muutenkin niin monia erilaisia järjestelmiä, joita ei ole yhdenmukaistettu edes EU:n sisällä, nousee kysymys siitä, miten me todella pystymme luomaan kolmansien maiden kansalaisille kaikissa tapauksissa samat oikeudet, vaikka niin haluaisimme?
Se on vaikeaa, ja siksi pidän tätä nyt esillä olevaa kompromissia hyvänä. Meidän pitäisi todella äänestää sen puolesta; silloin meillä on ainakin jotain.
Hélène Flautre
(FR) Arvoisa puhemies, on myönnettävä, että on äärimmäisen outoa, että direktiivi joka on tarkoitettu takaamaan oikeudellinen kehys, jonka puitteissa kaikki työntekijät voivat asianmukaisesti toteuttaa oikeuksiaan, aloitetaan pitkällä listalla työntekijöiden luokkia, jotka on suljettu direktiivistä pois. Syntyy vaikutelma laillisen maahanmuuton hankkeesta mutta myös monitasoisista eurooppalaisista työmarkkinoista, missä jokaiselle työntekijöiden luokalle osoitetaan, kunkin luokan arvon mukaan, jonkinlainen oikeuksien salkku. Olemme siksi kaukana horisontaalisesta ja universaalista suhtautumisesta työntekijöiden oikeuksiin.
Luulen, että Euroopan asioista vastaavat eivät ole yhäkään ymmärtäneet, että kun lisätään työntekijöiden oikeuksia, lisätään talouden tehokkuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja saadaan tietenkin aikaan parempia yksilöllisiä ja kollektiivisia etuja muuttajille, vastaanottaville maille ja alkuperämaille. Tämän on todella osoittanut London School of Economicsin tutkimus, jossa sanotaan, että jos Yhdistyneessä kuningaskunnassa laillistettaisiin 600 000 laitonta työntekijää, joilla ei ole pääsyä tähän yhden hakemuksen menettelyyn, se toisi Yhdistyneen kuningaskunnan kirstuun kolme miljardia puntaa. Mielestäni emme ole lainkaan haasteiden tasolla.
Csaba Sógor
(HU) Arvoisa puhemies, me kaikki tiedämme, että taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto on Euroopan unionin jäsenvaltioissa todellinen ilmiö. Kolmansien maiden työntekijöiden läsnäoloa on kuitenkin arvioitava ainakin kahdesta näkökulmasta. Kyse on ennen muuta taloudellisesta välttämättömyydestä, koska väestötieteelliset ja työmarkkinoihin liittyvät suuntaukset osoittavat, että eurooppalaiset yhteiskunnat tarvitsevat maahanmuuttajatyövoimaa. Siten on etujemme mukaista varmistaa, että maahanmuutto tapahtuu laillisesti, säännellyissä olosuhteissa, ja että jäsenvaltioilla on mahdollisuus valvoa prosessia. Samalla maahanmuuttajat kokevat oikeusvarmuutta, mikä merkitsee, ettei mitään etuja pitäisi olla saatavissa laillisten menettelyjen kiertämisestä.
Mielestäni direktiivin se osa, joka koskee yhteisiä oikeuksia, toisin sanoen maahanmuuttajien ja kyseisen jäsenvaltion kansalaisiin kuuluvien työntekijöiden yhtäläisiä oikeuksia, on hyvin tärkeä. Tässä yhteydessä haluaisin myös kiinnittää huomioni asian toiseen, kulttuuriseen näkökohtaan. Tavoiltaan ja traditioiltaan hyvin erilaisten maahanmuuttajien läsnäolo luo monissa jäsenvaltioissa jännitteitä. Olen vakuuttunut siitä, että yhtäläisten oikeuksien tarjoaminen ei voi pysähtyä syrjinnän kieltämiseen työmarkkinoilla. Mielestäni asia vaatii hienovaraisempaa lähestymistapaa. Näin siksi, että laillisesti työskentelevät maahanmuuttajat eivät ainoastaan ole vain Euroopan kannalta täydentävä työvoiman lähde, he eivät ainoastaan halua työskennellä täällä, vaan he haluavat myös opiskella, perustaa perheitä, kasvattaa lapsia ja ylipäätään elää täällä elämäänsä. Siksi jos EU:ssa päätettäisiin, että taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto on ratkaisu demografisen tilanteen aiheuttamaan epätasapainoon, ei asian kulttuurista ulottuvuutta saisi jättää huomiotta. Monikulttuurisuuden onnistuminen vaatii suvaitsevaisuutta, keskinäistä kunnioitusta ja solidaarisuutta.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, mielestäni ratkaisu, josta me tänään keskustelemme, on väärä ratkaisu. Se on erittäin epäoikeudenmukainen monille heikossa asemassa oleville ihmisille, ja se on myös jollain tavoin itsetuhoista, koska ei keneltäkään ole voinut jäädä huomaamatta - tästähän on jo huomautettukin - ristiriita, joka on olemassa siinä, että keskustellaan yhdestä luvasta mutta aloitetaan poikkeuksilla.
Lähetettyjen työntekijöiden, kausityöntekijöiden ja pakolaisten jättäminen kyseisen ratkaisun ulkopuolelle heikentää oikeuksien yhdenmukaisuutta, mikä koskee sekä työntekijöiden oikeuksia että kansalaisten oikeuksia. Ja siihen liittyy vielä tätäkin kielteisempi kehityssuunta: Emme ole vain sellaisen ratkaisun edessä, joka voi tasoittaa tietä polkumyynnin muodoille, koska kustannukset ovat kussakin tapauksessa erilaiset, mutta siinä tehdään ero myös kansalaisten kesken.
Tämän parlamentin on keskusteltava kausityöntekijöiden työolojen ja -ehtojen kysymyksestä myöhemmin. Arvoisa komission jäsen, kausityöntekijät eivät ole vain ulkomaan kansalaisia, vaan myös eurooppalaisia, ja jos aineelliset edellytykset ja kansalaisoikeudet eroavat toisistaan, on väistämätöntä, että yritykset pyrkivät toisen luokan ratkaisuihin heitä työllistäessään.
Mitä lähetettyihin työntekijöihin tulee, voitteko kuvitella tilannetta, joka syntyy globaaleilla markkinoillamme, jos suuret monikansalliset yritykset saavat luvan pestata ihmisiä unionimaihin töihin, mutta niillä ehdoilla, joita heidän alkuperämaissaan sovelletaan? Silloin syntyy uusi, mutta äärimmäisen negatiivinen tilanne. Polkumyynti ei silloin ole ainoa jokapäiväinen ilmiö; eroja tehdään myös kansalaisten kesken, ja tätä Euroopassa ei ole ennen koettu, ei edes sen uusimman historian aikana.
Yhtenäisyys on olennaista, ja tästä syystä säännöstä on perusteellisesti tarkistettava.
Carlos Coelho
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, tehkäämme nyt selväksi se, onko tämä nyt sopimus, jota me halusimme. Vastaus on: ei ole. Monet meistä parlamentissa olisivat halunneet mennä pidemmälle, mutta mielestäni nyt on otettu askel oikeaan suuntaan, ja näin erityisesti kahdesta syystä. Ensinnäkin, olemme nyt luomassa uutta välinettä, jonka on tarkoitus hyödyttää kolmansien maiden kansalaisia, jotka haluavat muuttaa jäsenvaltioiden alueelle, ja siis myönnämme heille lukuisia oikeuksia. Toiseksi, kuten jäsen Mathieu jo sanoi, lähetämme sillä ulkomaille poliittisen viestin, jolla torjumme ajatusta sellaisesta Euroopan linnakkeesta, jossa kyetään ainoastaan tukahduttaviin toimiin ja turvallisuuden vahvistamiseen. Samalla vastaamme niihin huolenaiheisiin, jotka on ilmaistu Tukholman ohjelmassa, jossa todetaan unionin talouskehitystä edistävän joustavan maahanmuuttopolitiikan tarpeellisuus.
Siksi olen yhtä mieltä jäsen Mathieun kanssa siitä, että on välttämätöntä saavuttaa pikaisesti sopimus neuvoston kanssa, ja vaikka jaan jäsen in 't Veldin näkemyksen siitä, että monet jäsenvaltiot eivät halua keskustella minkäänlaisesta yhteisestä maahanmuuttopolitiikasta, on tärkeää ottaa tämä ensimmäinen askel.
Haluan sanoa tämän selvästi: Jäsenvaltioiden sisärajojen poistaminen on tehnyt välttämättömäksi yhdenmukaistaa kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyä ja oleskelua koskevia kansallisia lainsäädäntöjä, taata näille henkilöille yhdenvertainen kohtelu, ja varmistaa, että heille turvataan vastaavat oikeudet ja velvollisuudet kuin EU:n kansalaisille. Lisäksi katson, että työ- ja oleskeluluvan myöntämistä koskevan yhden hakemuksen menettelyn luominen on sekä muuttajien että työnantajien kannalta tehokkuutta lisäävä tekijä, ja että se myös helpottaa heidän oleskelunsa ja työskentelynsä lainmukaisuuden valvontaa.
Debora Serracchiani
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, tähän saakka työmarkkinoille pääsyä on säännelty vain kolmansien maiden kansalaisten muutamassa tietyssä luokassa. On todellakin niin, etteivät kaikki hyödy yhdenvertaisen kohtelun yleisestä periaatteesta mahdollisuuksissaan työhön.
Näin ollen Euroopan unionin on 29. huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83 nojalla ryhdyttävä toimiin taatakseen yhdenvertaisen kohtelun sekä jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisille että pakolaisaseman saaneille tai kansainvälistä suojelua tarvitseville henkilöille.
Meidän on estettävä esimerkiksi kausityöntekijöiden kysynnän kasvu, koska näille työntekijöille voidaan maksaa vähemmän ja koska heistä koituvat kustannukset ovat erilaiset - alemmat - kuin samaa työtä tekemään palkatuista EU:n kansalaisista koituvat kustannukset. Meidän on myös vältettävä esimerkiksi se riski, että monikansalliset yritykset siirtäisivät pääkonttorinsa Marokon tai Turkin kaltaisiin maihin ja lähettäisivät työntekijänsä työskentelemään yritysten eurooppalaisiin tytäryhtiöihin, koska se on halvempaa.
Sosiaalisen oikeudenmukaisuuden vuoksi meidän on varmistettava se, että EU:n kansalaisia kohdellaan yhdenvertaisesti niin palkkauksessa, työoloissa ja -ehdoissa kuin sosiaaliturvassakin. Tästä syystä on mielestäni oikein sisällyttää kausityöntekijät, lähetetyt työntekijät, pakolaiset ja itsenäiset ammatinharjoittajat tähän direktiiviin. Erojen tekeminen olisi äärimmäisen vaarallista.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Arvoisa puhemies, Euroopasta on vuosisatojen aikana lähtenyt ihmisiä Euroopan ulkopuolelle töihin sekä sotaa, poliittisia ja uskonnollisia vainoja pakoon, ja nyt Eurooppa houkuttelee vakaudellaan ihmisiä Euroopan ulkopuolelta, ja se on hyvä asia. On erittäin hyvä asia, että EU:n alueella yhtenäistetään laillisen maahanmuuton sääntöjä niin, että oleskelu- ja työlupa yhdistetään yhdeksi luvaksi. Tämä on hyvä asia.
Komission lähestymistapa on minusta kuitenkin vähemmän viisas, kun on valittu sektorikohtainen lähestymistapa. Tämä lähestymistapa takaa eri oikeuksia eri ryhmille. Tästä on tullut sellainen viidakko, josta jopa asiantuntijoitten on vaikea saada selvää, että mikä on eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka. Meillä on lähetettyjä työntekijöitä, on sinisellä kortilla olevia työntekijöitä, on tutkijoita, on kausityöntekijöitä ja yritysten sisäisillä siirroilla tulevia työntekijöitä ja niin edelleen. Miksi komissio ei voi soveltaa samoja sääntöjä kaikkiin työntekijöihin?
On käynyt jo monta kertaa ilmi, että monet maahanmuuttajaryhmät jäävät tasavertaisen kohtelun ulkopuolelle, ja sitä on erittäin vaikea hyväksyä. Kyllä ohjenuorana pitäisi olla tasavertainen kohtelu. Ei ole perusteltua, että tasavertainen kohtelu koskee ainoastaan tiettyjä henkilöitä ja että toiset jäävät sen ulkopuolelle.
S&D-ryhmä on jättänyt tässä hengessä muutosesityksiä, joiden toivon saavan parlamentin hyväksynnän huomisessa äänestyksessä. Tämä on erittäin tärkeää, ja samalla kun toivotamme maahanmuuttajat tervetulleiksi, haluamme, että näistä säännöistä tehdään tasa-arvoisempia ja johdonmukaisempia.
Evelyn Regner
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, yhden luukun ideaa on pidettävä myönteisenä, mutta se merkitsee ajattelutavan muutosta joillekin Euroopan maille, myös minun kotimaalleni Itävallalle, missä oleskeluluvat myöntää ulkomaalaisviranomainen ja työluvat julkinen työvoimapalvelu AMS (Arbeitsmarktservice Österreich), työmarkkinaosapuolia kuullen. Työmarkkinoille pääsyn sääntely koskee suoraan työmarkkinaosapuolia, ja siksi niiden pitäisi voida vaikuttaa myös sen sisältöön. Tähän asti käytyihin keskusteluihin ammattijärjestöt on otettu aivan liian vähän mukaan, samoin kansalaisjärjestöt ja kirkot. Monet aikaisemmat puhujat ovat sen sanoneet: maahanmuuttopolitiikkaa on tarkasteltava kokonaisuutena. Niin ollen vastustan komission pirstaleista menettelytapaa, jossa paketti pilkotaan ja jossa yritetään siten takaoven kautta ottaa käyttöön alkuperämaaperiaate ja mahdollisesti peräti sosiaalinen polkumyynti, kuten täällä jo mainittiin.
Haluaisin tehdä lisäasiakirjan oikeudelliseen luonteeseen liittyvän huomautuksen. Pankkikorttimuodossa ei ole tilaa kaikille virallisille määräyksille ja tiedoille, joten myös lisäasiakirjan pitäisi olla luonteeltaan normatiivinen. Vain silloin tehokas valvonta on mahdollista. Tämä tuo suojaa työntekijöille ja estää kilpailun vääristymisen niiden yrittäjien eduksi, jotka viime kädessä pyrkivät rikastumaan laittomien työntekijöiden avulla.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Arvoisa puhemies, olen heiluttanut sinistä korttiani jo kaksi tai kolme kertaa voidakseni tehdä muutaman kysymyksen. Saan tästä keskustelusta vaikutelman, etten olisikaan ollut täällä kuukausikaupalla edistämässä tämän käsiteltävänämme olevan asian sosiaalista puolta.
On siis kysymys siitä - ja toistan tämän kaikille jäsenille täällä - että olen tehnyt tarkistuksen, jolla pyrin varmistamaan yhdenvertaisen kohtelun jokaiselle, joka saapuu jäsenvaltioon tämän oleskelua ja työskentelyä varten myönnetyn yhdistelmäluvan kautta. Sen on taattua. Miten te voitte esittää, ettei se ole taattua? Minäkin olen lukenut lehtien kirjoituksia ja saanut vähitellen vaikutelman, että me olemme tässä kansankiihottajina. Ette voi myöskään esittää samaa väittämää kausityöntekijöiden suhteen, ja siinähän te käsittääkseni aioitte tehdä ehdotuksen.
Mitä lähetettyihin työntekijöihin tulee, asia ei ole niin, että voisi perustaa yrityksen kolmanteen maahan ja sitten siirtää työntekijät sinne tekemään työtä heikoin ehdoin. Arvoisa puhemies, tuo ei yksinkertaisesti ole totta!
Marian-Jean Marinescu
(RO) Arvoisa puhemies, yhdistelmälupa helpottaa hallinnollisia menettelyjä, parantaa taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton valvontaa ja hallintaa sekä työmarkkinoiden tarpeita koskevaa tiedonvaihtoa. Tämä säädösehdotus kuitenkin tarjoaa vain puolittaisen ratkaisun, koska se koskee vain niiden henkilöiden oikeuksia, joille on jo myönnetty pääsy Euroopan unioniin ja jäsenvaltioiden työmarkkinoille. Siihen ei sisälly kahta muuta näkökulmaa eli kausityöntekijöiden ja yritysten sisällä siirtyvien työntekijöiden työskentelyoikeuden myöntämisen ja poissulkemisen kriteereitä.
Haluaisin myös meidän muistavan, että olemme sääntelemässä kolmansien maiden työntekijöiden oikeuksia, mutta emme yhä ole saaneet aikaan kaikkia EU:n kansalaisia koskevia vapaita työmarkkinoita.
Marita Ulvskog
(SV) Arvoisa puhemies, tässä keskustelussa on ollut paljon puhetta yhtäläisistä oikeuksista. Kyse on myöskin tasapainosta tai konfliktista, koska niistä meidän on valittava, ja kyse on myös pitkän aikavälin tai lyhyen aikavälin toimintamallista.
Poissulkemiset johtavat pahimmassa tapauksessa uuteen orjuuden muotoon. Me tiedämme, mitä työntekijöiden lähettämistä koskeva direktiivin muuttaminen minimidirektiivistä maksimidirektiiviksi on merkinnyt: se on rikkonut työmarkkinoiden järjestyksen ja tasapainon. Nämä poissulkemiset eivät paranna tilannetta, vaan pahentavat sitä. Se johtaa sosiaalisiin katastrofeihin. Kokonaiset toimialat päätyvät kausityöntekijöiden palkkaamiseen, mikä vaikuttaa koko työmarkkinoihin, alentaa palkkoja ja luo konflikteja.
Vetoan muita poliittisia ryhmiä edustaviin kollegoihini, kuten Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän ja Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmän kollegoihini, että he tukisivat Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän esittämää tarkistusta. Se on ainoa tapa varmistaa, että poissulkemiset eivät luo tällaisia vakavia sosiaalisia konflikteja.
Sonia Alfano
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat YK hyväksyi 18. joulukuuta 1990 kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista. Tämä yleissopimus on yksi YK:n ihmisoikeuksia koskevasta yhdeksästä keskeisestä välineestä. Valitettavasti 20 vuotta on kulunut, eikä yksikään Euroopan unionin jäsenvaltio ole allekirjoittanut tai ratifioinut tuota sopimusta.
Katson, että Euroopan unionissa laillisesti oleskelevien ja työskentelevien kolmansien maiden kansalaisten oikeuksien tunnustamisen on asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi Euroopassa, jolla on edessään integrointia, syrjimättömyyttä ja ihmisoikeuksien suojelua koskevat uudet haasteet.
Tästä syystä pyydän kaikkia jäseniä tukemaan tarkistusta 16 ja allekirjoittamaan kirjallisen kannanoton 96, jonka allekirjoittaja olen yhdessä Cornelia Ernstin, Sylvie Guillaumen ja Franziska Kellerin kanssa, ja näin vetoamaan jäsenvaltioihin, jotta ne ratifioisivat YK:n siirtotyöläisiä koskevan yleissopimuksen.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, on totta, että tässä direktiiviehdotuksessa käsitellään hyvin monenlaisia asiantiloja, kuten kolmansien maiden työntekijöitä, kausityöntekijöitä ja lähetettyjä työntekijöitä, mutta totuus on, että käytännössä siinä on kyse sosiaalisen polkumyynnin laillistamisesta, työn turvattomuuden lisäämisestä ja syrjinnän pahentamisesta, verukkeena yhden säädöksen malli. Tästä syystä sanomme, että tätä direktiiviehdotusta ei voida hyväksyä.
Euroopan unionissa työskentelevien oikeuksia on parannettava, onpa kyse sitten lähetetyistä työntekijöistä, kausityöntekijöistä, kokopäiväisistä työntekijöistä tai maahanmuuttajatyöntekijöistä. Meidän on tunnustettava heidän oikeutensa samoin kuin siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksia koskeva YK:n kansainvälinen yleissopimus. Olisi myönteinen asia, jos komissio sitoutuisi hyväksymään ja ratifioimaan kaikkien jäsenvaltioiden puolesta tämän yleissopimuksen.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto on enemmän tai vähemmän tuttu asia kaikille vauraammille Euroopan unionin maille.
Niiden maahanmuuttajien ohella, jotka tulevat EU:n jäsenvaltioihin laillisesti, niiden lakeja ja säännöksiä noudattaen, on kuitenkin paljon laittomia maahanmuuttajia, joihin kohdistuu syrjintää tai jopa vainoa, kun työntekijät usein käyttävät hyödykseen heidän laittomasti oleskelevan henkilön asemaansa.
Tässä direktiivissä pyritään järjestämään paremmin sekä ottamaan käyttöön selvät yhteiset säännöt tämän ongelman ratkaisemiseksi, joten se voi auttaa säilyttämään EU:n jäsenvaltioihin työtä etsimään tulevien ihmisten ihmisarvon, jos he ovat halukkaat hyväksymään EU:n maahanmuuttoa koskevat säännöt. Minulla ei ole mitään harhakuvitelmia siitä, että tämä direktiivi ratkaisisi kaikki työperäisen maahanmuuton ongelmat. Se saattaa kuitenkin parantaa nykyistä maahanmuuttajien työllistämisjärjestelmää ja poistaa joitakin tällä alalla näkemiämme kielteisiä kehityssuuntia. Siksi meidän on perusteltua pitää tätä direktiiviluonnosta askeleena oikeaan suuntaan. Näin se pitäisi nähdä.
Seán Kelly
(GA) Arvoisa puhemies, irlantilainen sananlasku sanoo: niin monta miestä kuin mieltä. Se jos mikä pätee tähän kiistanalaiseen ja monimutkaiseen asiaan. Siksi voin sanoa, että esittelijä on tehnyt erittäin hyvää työtä ja hän ansaitsee kiitokset.
(EN) Koska Euroopan unionin perusperiaatteena ovat rauha ja hyvinvointi, on vain oikein, että se pyrkii viemään tuota ajatusta koko Euroopan unioniin ja koko maailmaan. Koska olemme maailman suurin avunantaja kolmansille maille, on oikein, että yritämme varmistaa, että rajojemme sisällä laillisesti oleskelevia henkilöitä kohdellaan yhtä ihmisarvoisesti ja kunnioittavasti kuin haluaisimme meidän kansalaisiamme kohdeltavan, jos he olisivat unionin ulkopuolisissa maissa. Vaikka tämä ei ole täydellinen, se on askel oikeaan suuntaan. Olen siihen tyytyväinen, joten kannatan sitä.
Alejandro Cercas
Arvoisa puhemies, en halua aloittaa uudelleen keskustelua kollegani Oomen-Ruijtenin kanssa, vaan pikemminkin vain niin sanotusti panna pisteet i:n päälle.
Keskustelu ei ole ollut millään tavoin henkilökohtaista, eikä kukaan ole kyseenalaistanut hänen työtään. Jos sitä olisi kyseenalaistettu, sanoisin heti, että hän on tehnyt erinomaista työtä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa.
Jos kuitenkin jäsen Oomen-Ruijten sanoo jättäneensä huomiseen istuntoon tarkistuksia, jotka parantavat tekstiä ja lisäävät yhdenvertaisuutta, minun on sanottava, että asia ei ole niin. Jäsen Oomen-Ruijten on pannut nimensä tekstin muutoksiin - jotka minulla on täällä -, joita neuvosto ei onnistunut sisällyttämään siihen neuvoston kanssa käymämme keskustelun aikana. Nämä eivät ole jäsen Oomen-Ruijtenin tarkistuksia, ne ovat sanasta sanaan neuvoston tekstiä. Työntekijöiden lähettämistä koskevassa kysymyksessä neuvostolla on paljon epätasa-arvoisempi kanta kuin komissiolla.
Me olisimme valmiit hyväksymään komission alkuperäisen tekstin, mutta neuvoston tekstissä todetaan, että kaikki lähetetyt työntekijät, eli myös ne, joita koskee vuoden 1996 direktiivi, jäävät tämän direktiivin ulkopuolelle. Tämä tarkistus ei siksi lisää tasa-arvoisuutta vaan pikemminkin eriarvoisuutta.
Haluaisin toistaa, että henkilökohtaisesti arvostan jäsen Oomen-Ruijtenia. Hän on epäilemättä erinomainen parlamentin jäsen, joka tekee hyvää työtä, mutta loppujen lopuksi hän on asettunut neuvoston näkemyksen kannalle.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, tämä on todella ollut oikein hyvä keskustelu. Direktiivin soveltamisalasta totean, ettei ole mikään salaisuus, että komission mieleen olisi ollut kokonaisvaltainen menettelytapa. Edeltäjäni ehdottivat sitä useita vuosia sitten. Se oli mahdoton. Se on sitä yhä, joten nyt meillä on tämä alakohtainen menettelytapa. En minä siitä pidä, mutta se on ainoa keino päästä eteenpäin.
Direktiivi on välttämätön, koska meillä on kolmansien maiden työntekijöitä. He antavat tärkeää panosta maittemme talouksille. Meidän on suojeltava heitä. Siten korostaisin - vastoin sitä, mitä joissakin näkemyksissä on tänään täällä tuotu esiin -, että esillä olevassa direktiivissä vahvistetaan siirtotyöläisten yhdenvertaisen kohtelun periaate kaikilla työllisyyteen liittyvillä aloilla, myös työehdoissa ja palkoissa. Siinä ei luoda syrjintää. Kun direktiivi hyväksytään, siitä tulee hyvin tärkeä väline pyrkimyksessä suojella siirtotyöläisiä ja estää sosiaalinen polkumyynti. Kukaan ei halua sosiaalista polkumyyntiä. Me haluamme suojella näitä ihmisiä.
Muita työntekijöiden luokkia, kuten kausityöntekijöitä ja yritysten sisällä siirtyviä työntekijöitä ei ole sisällytetty tähän ehdotukseen. Yhdyn näkemykseenne siitä, että meidän on suojeltava heitä. Siksi komissio ehdotti ennen kesää kahta erillistä välinettä, jotka koskevat yritysten sisällä siirtyviä työntekijöitä ja kausityöntekijöitä ja jotka on siis tarkoitettu nimenomaan suojaamaan heitä. Olen varma, että kun esittelijät, varjoesittelijät ja valiokunnat alkavat todella työskennellä noiden ehdotusten parissa, he tekevät kaikkensa varmistaakseen sen, että myös näitä luokkia suojellaan ja että me voimme edetä myös näillä alueilla.
Olen tietoinen myös siitä, että jotkut henkilöt tai ryhmät täällä olisivat halunneet sisällyttää tähän myös lähetetyt työntekijät - jotka on nyt suljettu pois. Tänään keskusteltavanamme olevan direktiivin pitäisi välttää syrjintä, ei aiheuttaa uutta syrjintää, joten käsitelkäämme lähetettyjen työntekijöiden kysymys erillisenä eikä tässä yhteydessä. Komissio on aikeissa käynnistää asiassa vaikutustenarvioinnin. Se on ilmoittanut lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin tarkistuksesta ensi vuoden lopulla. Kysymystä lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin piiriin kuuluvista henkilöistä voitaisiin käsitellä osana kyseisen direktiivin tulevaa tarkistusta.
Mitä tulee jäsen in 't Veldin mainitsemiin vastaavuustaulukoihin, komissio on yhtä mieltä hänen kanssaan, eikä vain tämän direktiivin suhteen. Siinä olisi ollut, ja toivottavasti vielä on, tärkeä väline, jota jäsenvaltiot voisivat käyttää sääntelyn parantamiseen ja avoimuuden lisäämiseen, kun ne panevat eri direktiivejä täytäntöön. Ne tulevat olemaan hyvä asia teille, hyvä meille, kansallisille parlamenteille ja kansalaisille. Me toistamme tätä jatkuvasti neuvostolle. Jos asiaa helpottaa, komissio on valmis antamaan tästä julkilausuman. Emme kuitenkaan halua vaarantaa direktiiviä, jos on mahdollista päästä ratkaisuun huomenna, kun te äänestätte tästä asiasta. Me kuitenkin jatkamme taistelua tämän puolesta ja palaamme siihen monien muiden säädösten yhteydessä.
Kiitän teitä tästä keskustelusta. Kiitän jäseniä, erityisesti Véronique Mathieuta ja Alejandro Cercasia heidän tekemästään kovasta työstä. Toivon, että pääsemme sopimukseen ja huomenna myönteiseen äänestystulokseen.
Véronique Mathieu
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, voin vain antaa vilpittömän tukeni teille, sillä olettehan antanut kattavat vastaukset tekstiämme koskevan puheenvuoron käyttäneille 23 kollegalle, jäsen Cercasille ja minulle.
Haluan kiittää kaikkia tämän tekstin parissa työskennelleitä eri ryhmien esittelijöitä, joiden kanssa meillä on ollut paljon keskusteluja ja hyvä yhteistyö koko tämän vuoden ajan, jolloin olemme yhdessä tämän hyväksi työskennelleet. Aloitimme vuoden alussa, ja lopetamme nyt Belgian puheenjohtajakauden myötä. Kiitos teille, komission jäsen Malmström, koska te samoin kuin yksikkönne olette paneutuneet hyvin tarkoin tähän tekstiin. Kiitän myös neuvostoa, sillä se on kuunnellut meitä hyvin valppaana, ja kiitokseni myös tänä iltana puhuneille kollegoille.
Haluaisin todeta, että huomenna sitten äänestämme ensimmäisessä käsittelyssä. Tämä on kompromissi. Kompromissi ei ole koskaan sataprosenttisen tyydyttävä asia, ja jos kollegat eivät vielä ole täysin vakuuttuneita, toivon, että joka tapauksessa käyttämänne puheenvuorot vakuuttavat heidät.
Kun me jäsen Flautren mielestä aloitamme mietinnön tekstin direktiivin ulkopuolelle jäävien luettelolla, on syytä muistaa, että kaikki ulkopuolelle jäävät työntekijät kuuluvat joka tapauksessa erityisesti heitä koskevien direktiivien piiriin. Siksi kyse ei ollut siitä, että tietty määrä kolmansien maiden työntekijöitä olisi suljettu pois.
Toivon, että tämän mietintö, jonka me esittelijät yhdessä olemme laatineet ja jonka me esitämme huomenna kollegoillemme, on suuri askel eteenpäin kolmansista maista oleville kansalaisille.
Puheenjohtaja
(HU) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 14. joulukuuta 2010.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Proinsias De Rossa
Äänestin tätä vaarallisesti muotoiltua komission ja neuvoston direktiiviluonnosta vastaan, jolla yritetään luoda EU:hun siirtotyöläisten matalapalkkatyömarkkinat. Maahanmuuttoon on pädettävä oikeudenmukaisuus. Jokaista EU:ssa työskentelevää pitäisi kohdella yhdenvertaisesti, henkilön alkuperämaasta riippumatta. Tämä ehdotus, jonka aiheena on EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisille työskentelyä varten myönnettävä yhdistelmälupa, oli menetetty tilaisuus myötävaikuttaa ihmisarvoisiin työoloihin ja -ehtoihin, joissa maahanmuuttajien vastaanotto perustuu yhdenvertaiseen kohteluun. Sen sijaan ehdotus olisi johtanut syrjivään kohteluun EU:sta olevien työntekijöiden ja EU-maihin työskentelemään lähetettyjen EU:n ulkopuolisten maiden työntekijöiden välillä. Esimerkiksi yritykset voisivat pitää edullisempana sijoittaa pääkonttorinsa virallisesti EU:n ulkopuolelle ja lähettää sitten työntekijänsä eurooppalaisiin tytäryhtiöihinsä välttääkseen antamasta työntekijöilleen samoja oikeuksia ja ehtoja, joita lain mukaan on sovellettava EU:ssa työskenteleviin EU:n kansalaisiin. Euroopan parlamentti torjui tämän ehdotuksen. Se varmistaa, että komissio jäsenvaltiot joutuvat menemään takaisin piirustuslautansa ääreen ja esittämään viisumiehdotuksen, joka ei tue kilpailua alimmista mahdollisista oikeuksista.
