
Puhemies
Hyvät parlamentin jäsenet, hyvät kollegat, kehotan teitä hakeutumaan paikoillenne tässä lähes historiallisessa istunnossa, sillä tämä on viimeinen kerta, kun parlamentti kokoontuu Strasbourgissa perjantaina.
Minulla on myös kunniakas tehtävä toimia puhemiehenä tässä vuosituhannen viimeisessä istunnossa, sillä seuraavan kerran, kun kokoonnumme näiden seinien sisällä, sekä vuosisata että vuosituhat ovat ehtineet vaihtua.

Posselt
Arvoisa puhemies, haluaisin tehdä pienen korjauksen siihen, mitä sanoitte: tämä perjantai-istunto ei ole viimeinen perjantaina pidettävä istuntopäivä Strasbourgissa, vaan toistaiseksi viimeinen perjantaina pidettävä istunto, koska istuntoaikataulu laaditaan vuodeksi kerrallaan. Toivonkin, että tämä kallis virheellinen päätös tarkistetaan ja että voimme taas käyttää hyväksemme kaikkia viittä Strasbourgin istuntopäivää ja että lakkauttaisimme sen sijaan kalliiksi käyvät mini-istunnot.

Puhemies
Luulen, että keskustelemme tästä vielä myöhemmin uudelleen.

Berthu
Arvoisa puhemies, vahvistan, mitä jäsen Posselt totesi hetki sitten. Kyse ei ole viimeisestä perjantai-istunnosta Strasbourgissa. Olen kovin pahoillani siitä, ettei Ranskan hallitus ole nostanut kannetta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa Euroopan parlamentin päätöstä vastaan, mutta en epäile, etteikö päätöstä vielä jonakin päivänä kumottaisi. Ranskan hallitus on pidättäytynyt toimimasta käsittääkseni siksi, ettei se ole katsonut kanteen nostamisen olevan soveliasta sen puheenjohtajakaudella.
Vuonna 1997 annettu asetus, jossa istuntokalenteri palautettiin alkuperäiseen muotoonsa sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti oli yrittänyt poistaa yhden kuukausittaisen istuntojakson, on tässä mielessä hyvin selkeä. Euroopan parlamentti ei voi itsenäisesti päättää istuntoaikatauluista. Parlamentin on noudatettava EY:n perustamissopimusta, johon liitetyssä pöytäkirjassa todetaan hyvin selväsanaisesti, että kaikki 12 kuukausittaista istuntojaksoa pidetään Strasbourgissa. Myös yleinen syyttäjä puhui tuolloin selvästi "kahdestatoista kuukausittaisesta istuntojaksosta". Tällöin siis viitataan nykyiseen käytäntöön, jota ei pidä muuttaa.

Puhemies
Jotta me kaikki pääsisimme yksimielisyyteen asiassa, sanotaan sitten niin, että tämä on toisen vuosituhannen viimeinen istuntokausi Strasbourgissa, joten katsotaan, mitä tapahtuu kolmannelle vuosituhannelle siirryttäessä.

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen
Puhemies
Eilisen istunnon pöytäkirja on jaettu.
Onko huomautettavaa?

Watson
Arvoisa puhemies, pöytäkirjaan on kirjattu, että olisin äänestänyt Theaton mietinnön 11 ja 12 kohdan puolesta. En tehnyt niin, vaan äänestin tyhjää. Olisin kiitollinen, jos tämä voitaisiin korjata.

Puhemies
Teemme siis pöytäkirjaan tuon korjauksen.

Blokland
Arvoisa puhemies, eilen iltapäivällä meillä oli täällä vierailijaryhmä, joka istui äänestyksen aikana yleisölehterillä. Illalla emme onnistuneet selittämään tälle vierailijaryhmälle, miksi parlamentissa äänestettiin vain 170 jäsenen ollessa paikalla. Jos haluamme, että kansalaiset suhtautuvat meihin vakavasti parlamenttina, meidän täytyy kyllä olla paikalla. Myös tänä aamuna paikalla on vain kourallinen ihmisiä. En moiti paikalla olijoita. Myös eilen iltapäivällä paikalla oli vain kourallinen ihmisiä. En moiti paikalla olijoita vaan poissaolijoita. Luulen, että emme voi pian enää kokoontua torstaisin iltapäivällä, jos äänestyksissä on mukana niin vähän ihmisiä. Mielestäni meidän täytyy selvittää keskenämme, kuinka huolehdimme siitä, että paikalla on joka tapauksessa riittävästi ihmisiä, kun kokoonnumme torstai-iltapäivisin.

Puhemies
Tulkitsen puheenvuoronne kehotuksena uutteruuteen.
(Pöytäkirja hyväksyttiin.)

Hyvinvointi ja sukupolvien solidaarisuus
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Sbarbatin laatima työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietintö (A5-0319/2000) komission tiedonannosta: Kaikenikäisten Eurooppaan - Hyvinvoinnin sukupolvien solidaarisuuden puolesta.

Sbarbati
. (IT) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, suostuin erittäin mielelläni pyyntöön toimia tämän tärkeän Euroopan parlamentin mietinnön esittelijänä, jossa käsitellään yhtä suurimmista Euroopan yhteisöämme koettelevista ongelmista: väestön ikääntymistä.
Tämän ongelman käsittelyssä tarvitaan todellakin huomattavaa hienotunteisuutta ja työtä sellaisen sukupolvien välisen solidaarisuuden luomiseksi, joka on ehdottoman tarpeellista, jotta on mahdollista laatia todellisia ja tärkeitä, lähestymistavaltaan kokonaisvaltaisia politiikkoja ja toteuttaa sosiaaliturva ja sosiaalinen suoja, ja ennen kaikkea varmistaa, että kunkin maan kulttuurissa vakiintuu ajatus, että ikääntyneet eivät ole yhteiskunnalle taakka vaan että heitä on pidettävä voimavarana: ennen kaikkea inhimillisenä voimavarana, mutta myös yhteiskunnallisena voimavarana ja vielä kulttuurivoimavarana, ja lopulta on otettava huomioon heidän suuri kokemusperintönsä, joka on välitettävä nuoremmille sukupolville.
Nämä ovat niitä perussyitä, joiden ansiosta minä ja koko sosiaaliasioiden valiokunta olemme voineet esittää tämän päätöslauselman ja saattaa sen päätökseen kaikkien yksimielisellä tuella. Tästä syystä kiitän kaikkia kollegoita siitä tuesta, jota he ovat antaneet myös tarkistusvaiheessa, sekä valiokunnan teknistä henkilökuntaa, koska he ovat arvokkaalla tavalla auttaneet tämän päätöslauselman laatimisessa.
Euroopan unioni on kantanut huolta tästä ongelmasta vuodesta 1999, jonka Yhdistyneet Kansakunnat julisti kansainväliseksi vanhusten vuodeksi. Nyt on saatu aikaan komission tiedonanto, ja tänään äänestämme täällä päätöslauselmasta.
Tämä on erittäin merkittävä askel. Uskomme, että politiikka, jossa suhtaudutaan väestön ikääntymiseen aktiivisesti, jossa siis ikääntyneeseen ei suhtauduta hiipumassa olevana ihmisenä vaan ihmisenä, joka aikoo ja haluaa pysyä elossa - elossa tunteiden ja ammatillisten kykyjen tasolla, valmiina kommunikoimaan kaikista asioista, ei vain tunteistaan vaan myös ammattitaidostaan ja kokemuksistaan - on paras tapa vaalia ja hahmotella uusia politiikkoja, joilla pyritään ennen kaikkea tukemaan sosiaalista koheesiota ja sukupolvien välistä solidaarisuutta.
Tähän liittyy toki monimutkaisia ongelmia: sosiaaliturvaa koskeva ongelma, eläkkeitä koskeva ongelma, myös ikääntyneistä huolehtimista koskeva ongelma, jota olemme pyrkineet käsittelemään ja jota minä olen pyrkinyt käsittelemään tässä päätöslauselmassa mahdollisimman tasapainoisesti ja tehokkaasti, myös koska tiedämme, että ikääntyneistä huolehtiminen jää usein perheiden ja erityisesti naisten harteille, naisten, jotka usein kantavat tämän taakan yksin ja lisäksi ilman, että heitä millään lailla huomioitaisiin jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikoissa ja työllisyyspolitiikoissa.
Jäsenvaltioiden on siis ponnisteltava enemmän: niiden on liityttävä yhteen, puututtava tähän ongelmaan solidaarisesti, ja niiden on ennen kaikkea varmistettava, että tulevaisuus on taattu "kolmannessa iässä" ja "neljännessä iässä". Tulevaisuus voi olla myös päivä, minuutti tai sekunti, jonka ikääntynyt, työntekijä, joka on jäänyt pois työelämästä, mies tai nainen, joka siirtyy elämänsä viimeiseen vaiheeseen - ja jonka on voitava tehdä se riittävän seesteisissä oloissa ja niin, että kaikki me ja ennen kaikkea politiikan ja hallinnon maailma pitävät häntä ihmisenä - voi kuitenkin elää tietoisena siitä, että häntä odottaa täysi eikä puolikas elämä. Tätä ei pidä unohtaa.
Tämä on perusajatus päätöslauselmassa, jossa puututaan erilaisiin seikkoihin vapaa-ajasta työllisyyteen; on todellakin varmistuttava siitä, että kun puhutaan lähestymistavasta, oppimisesta ja siis halusta kehittää omaa koulutusta ja opiskella koko elämän ajan, tämä koskee myös ikääntyneitä, koska teknologinen kehitys usein syrjäyttää vanhat työtekijät uusista työmenetelmistä ja uusista teknologioista. Tarvitaan siis laajamittaista ajantasaistamista, eikä näitä työntekijöitä, näitä ihmisiä, saa syrjiä työpaikoilla eikä myöskään eläkkeelle jäämisen jälkeen, kun heillä on mahdollisuus käyttää kaikki aikansa omien kokemustensa ja valmiuksiensa mukaisesti ja suhtautua elämään mahdollisimman tasapainoisesti.
Tästä syystä otamme askeleen tähän suuntaan ja ennen kaikkea niitä ihmisiä kohti, jotka valitettavasti "kolmannessa iässä" ja "neljännessä iässä" vammautuvat. Tiedämmehän, että terveys ei ole ehtymätön vara. Näiden ihmisten kohdalla jäsenvaltioiden täytyy toteuttaa erilaisia politiikkoja, jotka koskevat sekä tarvittavaa apua sekä kulujen korvaamista, etenkin niille vammaisille, joiden perheet eivät todellisuudessa kykene kantamaan koko taakkaa yksin.

Kratsa-Tsagaropoulou
Arvoisa puhemies, eurooppalaisessa yhteiskunnassa tapahtuvat väestörakenteen muutokset johtavat siihen, että ikääntyneiden roolia on tarkasteltava uudestaan kokonaisvaltaisesti ja pitkällä aikavälillä, ja päämääränä täytyy olla ikääntyneiden aktivointi tai säilyttäminen aktiivisessa elämässä, olipa se sitten tuotannollista tai sosiaalista toimintaa. Tähän lähestymistapaan pitää sisältyä arvokkaan elämän sekä oman päätösvallan ja toimeentulon ehtojen turvaaminen näille ihmisille.
Tällainen strategia vaatii hyvin koordinoituja tavoitteita, mutta se tukeutuu myös sukupolvien solidaarisuuteen ja kansalaisten erilaisten roolien kunnioittamiseen ja tunnustamiseen. Tällä alalla muotoutuvalla ajattelulla ja tarvittavilla poliittisilla toimilla on erityistä merkitystä tänä aikana, jolloin Euroopan unioni yrittää nykyaikaistaa yhteiskuntamalliaan ja yhdistää saumattomasti talouskasvuun yhteiskunnallisen edistyksen, elämänlaadun ja kaikkien kansalaisten osallistumisen yhteiskuntaan.
Haasteet ovat yhteisiä kaikissa eurooppalaisissa yhteiskunnissa, mutta joidenkin maiden taakka on raskaampi. Viittaan erityisesti omaan maahani Kreikkaan, jossa köyhien eläkeläisten osuus on Euroopan korkein, Eurostatin tietojen mukaan noin 31 prosenttia. Olemme erittäin tyytyväisiä siihen, että Nizzan Eurooppa-neuvostossa hyväksyttiin sosiaalinen toimintaohjelma, ja toivomme, että jäsenvaltiot käyttävät tätä tilaisuutta hyväkseen ja edistävät sosiaaliturvajärjestelmien kehitystä ja koordinaatiota sekä vanhustenhuoltoa ja myös muita toimia, jotka turvaavat palaamisen aktiiviseen elämään, kuten elinikäistä oppimista.
Poliittinen ryhmäni on ollut luovassa yhteistyössä esittelijä Sbarbatin kanssa, ja kiitämme häntä suuresti. Mietintöön sisältyy monia yhteisiä kantojamme. Pidämme erityisen tärkeänä vanhenemisen tutkimusta eri vanhusryhmissä, koska mielestämme kaupunkikeskuksissa elävillä ikääntyneillä on erilaisia ongelmia kuin Euroopan unionin saarialueilla tai maaseutualueilla elävillä.
Tuemme erityisesti ikääntyneiden toimintaa vapaaehtoistyön eri saroilla, korostamme aina sosiaaliturvan tarvetta näillä aloilla ja uskomme, että Euroopan toimielimet ja jäsenvaltiot eivät saa menettää tilaisuutta laajaan tiedotuskampanjaan, jota ei suunnata vain hallitustahoille, niille, jotka ovat vastuussa sosiaalipolitiikan täytäntöönpanosta, vaan koko yhteiskunnalle, koska myös kansalaisten itsensä pitää tiedostaa, että yhteiskunta tarvitsee toisilleen solidaarisia sukupolvia. Uskomme, että komission aloitteen tukeminen ja sen täydentäminen parlamentissa käytävällä mielipiteidenvaihdolla lähettää Euroopan kansoille viestin, että Euroopan unioni on valmis ennakoimaan muutoksia ja kriisejä ja suunnittelemaan osallistumisen, yhteenkuuluvuuden ja solidaarisuuden yhteiskuntaa.

Myller
Arvoisa puhemies, sosiaalidemokraattisen ryhmän puolesta haluan lausua esittelijälle kiitokset. Me voimme paljolti yhtyä hänen ajatuksiinsa, ja valiokunnan työn tulokseen olemme tyytyväisiä. Taustallahan on YK:n julistama ikäihmisten vuosi, ja on ollutkin erittäin tärkeätä, että eri puolilla kiinnitetään huomiota siihen, miten ikäihmisten tilanne esimerkiksi Euroopan unionin maissa tulevaisuudessa kehittyy.
Mielestäni ensisijaisen tärkeätä on se, että ikäihmiset katsotaan itsenäisiksi ihmisiksi ja että heidän omatoimista elämäänsä tuetaan mahdollisimman pitkälle. Meillä on kaikissa Euroopan unionin maissa samoja yhteisiä ongelmia tai tulevaisuuden näkymiä. Meille tulee kysymykseen se, kuinka pidämme ikääntyneet ihmiset työmarkkinoilla ja mitä se edellyttää työmarkkinoilta. Toisaalta näemme, että samaan aikaan kun väestö ikääntyy ja ikääntyy terveempänä kuin koskaan aikaisemmin, niin halukkuus lähteä työmarkkinoilta aikaisemmin lisääntyy. Tässä täytyy silloin ottaa huomioon se, miten työmarkkinat toimivat eri ihmisten osalta. Miten tuemme ikääntyvien ihmisten selviytymistä yhä pidempään työmarkkinoilla? Miten järjestämme elinikäistä koulutusta niin, että myös ikääntyvät ihmiset saavat tarvitsemansa uuden tiedon, uudet taidot ja myös motivaation pysyä aktiivisemmin työelämässä? Eli on monitahoisia asioita, jotka on otettava huomioon tässä kysymyksessä.
Aivan erityisesti haluan esittää muutaman ikääntyviä naisia koskevan näkökulman. Jo kaikki se, mikä liittyy naisiin työmarkkinoilla, näkyy tietysti tulevaisuudessa heidän ikääntyessään, esimerkiksi eläketurvassa, ja tällä hetkellä esimerkiksi kun pätkätyöt lisääntyvät, se tulee näkymään siinä, että eläketurva heikkenee. Vaikka pääsisimme pitkällä tähtäimellä siihen, että meillä on sama palkka samasta työstä, niin meidän täytyy muistaa, että sosiaaliturvan puolella naiset tarvitsevat erityiskohtelua, koska heillä on erilainen työhistoria, ja se tulee ottaa huomioon, koska se sitten näkyy esimerkiksi tulevissa eläkkeissä.

Wyn
Arvoisa puhemies, minulla on ilo puhua Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän puolesta ja onnitella esittelijää erinomaisesta mietinnöstä.
Tämä on erittäin merkittävä aihe, erityisesti siksi, että ikäihmisten määrä Euroopassa kasvaa. Eri ikäryhmien ja tämän alan toimijoiden solidaarisuus on tältä osin elintärkeää. On myös korostettava, että ykseys paitsi kansojen ja alueiden välillä niin myös ihmisten välillä on asia, jossa Euroopan unioni on toiminut kunniakkaasti, ja tässä mietinnössä korostetaan sitä.
Ikääntyvien työntekijöiden huono työllisyys on asia, johon Euroopan parlamentin olisi pitänyt puuttua paljon aikaisemmin. Olen erittäin tyytyväinen siihen, että mietinnössä korostetaan vero- ja sosiaalietujärjestelmien tarkistamista siten, että ne kannustaisivat ottamaan vastaan työtarjouksia: tämä on tervetullut aloite. Kannatan myös elinikäistä oppimista, jonka eräs toinen puhuja jo mainitsi. Nyt kun ikäihmisten saatavilla on uutta teknologiaa ja etäopiskelumahdollisuuksia, heille avautuu uusia mahdollisuuksia, ja heidän pitäisi saada käyttää niitä hyväkseen.
Sosiaaliturvapolitiikoista: vuoden 1999 työohjelmassaan komissio kiinnitti erityistä huomiota tapoihin, joilla voidaan rajoittaa suuntausta kohti varhaiseläkkeelle jäämistä ja tutkia uusia osa-aikaeläkkeen muotoja sekä tehdä eläkejärjestelmistä kestävämpiä ja joustavampia.
Syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisista politiikoista: sosiaalisessa toimintaohjelmassa esitellään komission aikeet tutkia mahdollisuuksia kehittää uusia yhteisön toimintaohjelmia 13, 129 ja 139 artiklan pohjalta, sellaisina kuin ne ovat Amsterdamin sopimuksella muutettuina, ja tämä on meistä kaikista hyvä asia.
Mietinnössä korostetaan ikääntymiseen liittyvää lääketieteellistä ja sosiaalista tutkimusta, mikä on erinomaista. Mietinnössä olisi ehkä voinut - sanon tämän kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonvälitys- ja urheiluvaliokunnan jäsenenä - korostaa enemmän urheilua ja liikuntaa ikääntyvien ihmisten kunnon ja terveyden ylläpitäjinä, mutta olen varma, että esittelijä on tästä hyvin tietoinen.
Suhtaudun myönteisesti esittelijän erinomaiseen työhön ja annan sille kaiken tuen ryhmäni puolesta.

Meijer
Arvoisa puhemies, jo vuosisata sitten kaksi sukuni jäsentä eli lähes 100-vuotiaaksi, ja 110 vuoden elinikää esiintyi silloin myös satunnaisesti. Tällaiset tapaukset olivat silloin vielä poikkeuksia, koska suurin osa ihmisistä kuoli huonojen olojen vuoksi suhteellisen nuorina. Nykyisin yhä useammat ihmiset elävät pitempään parempien terveydenhuoltopalvelujen, paremman tiedotuksen ja hoidon sekä parempien asumisolojen ja eläkejärjestelmien ansiosta. Jotkut tutkijat olettavat, että ihmiset voivat oikeastaan elää 120-vuotiaiksi mutta että he kuolevat melko usein aikaisemmin tehtyjen laiminlyöntien takia, koska oleellinen osa heidän kehostaan luhistuu. Jos järjestämme hyvin hoitomme ja sosiaaliturvamme, yhä useammat ihmiset ympärillämme voivat päästä lähelle maksimia. Julkisiin palveluihin uhratut veromarkat pidentävät elämäämme. Keski- ja Itä-Euroopassa olemme voineet nähdä kymmenen vuoden ajan, että ihmisten elämisen mahdollisuudet heikkenevät, kun viranomaiset vetäytyvät ja jättävät ikääntyneet oman onnensa nojaan. Koska työntekijöistä on pulaa kasvavassa taloudessa, syntyy paineita siihen, että ikääntyneiden täytyy olla pitempään työelämässä. Tätä pulaa käytetään jopa perusteluna eläkeiän nostamiseksi ja aiempien eläkeiän alentamiseksi tehtyjen ponnistelujen peruuttamiseksi. Tämä on vääränlaista kehitystä. Luonnollisesti yli 60- tai 70-vuotiaat ihmiset voivat vielä tehdä paljon hyödyllisiä asioita, mutta on väärin saattaa tässä iässä heidän tulojaan riippuvaisiksi tehdystä työstä. Nämä ihmiset ovat paljon hyödyllisempiä ikään kuin sementtinä yhteiskunnassa auttaessaan muita toimimaan paremmin. Juuri vapaaehtoistoiminnassa he voivat vaikuttaa kokemusten siirtämiseen ja yhteistyön edistämiseen asuin- ja elinympäristössään. Jos heidät pakotetaan pysymään palkkatyössä, he eivät enää tule näihin hyödyllisiin tehtäviin. Asettamalla tällaisia velvoitteita heidän elämisen mahdollisuuksiaan todennäköisesti vähennetään.
Minulla on sellainen vaikutelma, että esittelijä pitää mainitsemiani näkökohtia - kollektiivisen hoidon tärkeyttä ja varhaisen eläkeiän tärkeyttä - hieman vähemmän tärkeinä ja että hän lisäksi suhtautuu liian toiveikkaasti mahdollisuuteen, että ikääntyneillä menee hyvin, vaikkei sille luotaisi yhteiskunnallisia edellytyksiä. Yksi keino vahvistaa heidän asemaansa on hyväksyä ryhmätoverini Alavanosin esittämä tarkistus 4, jossa halutaan mukauttaa asumista ja liikennettä paremmin ikääntyneiden tarpeisiin. Toivon, että täysistunto hyväksyy tämän tarkistuksen.

Blokland
Arvoisa puhemies, tämä mietintö on tyypillinen perjantaiaamun mietintö, vaikka jäsen Sbarbatin mietintöön sisältyy myös arvokkaita neuvoja. Ne on kuitenkin suunnattu toistamiseen väärään osoitteeseen. Hän vaatii jatkuvasti yhteisön toimintaa. Yhteisön toimielimillä ei ole tällä politiikan osa-alueella juurikaan vastuuta. Ennen kaikkea jäsenvaltioiden hallitukset sekä osavaltioiden, läänien ja kuntien hallinnot voivat tehdä jotakin monin suosituksin. Meidän ei pidä kuormittaa Euroopan komissiota sille epätyypillisellä työllä.
Vähentyvä syntyvyys ja odotettavissa olevan eliniän pidentyminen aiheuttavat tulevina vuosikymmeninä väestön harmaantumista. Tämän seurauksena terveydenhuolto- ja eläkemenot kasvavat merkittävästi. OECD on tutkinut tätä asiaa jo muutaman vuoden ajan ja julkaissut siitä kertomuksia.
Alankomaissa tehty tutkimus osoittaa, että 50-vuotiaaksi saakka keskimääräiset terveydenhuoltokustannukset ovat noin 1 000 euroa vuodessa. 75-vuotiaan tapauksessa tämä summa nousee 4 000 euroon, kun taas 95-vuotiaan kustannukset ovat noin 25 000 euroa vuodessa. Jos joku haluaa kääntää tämän kehityksen suunnan, hän tarvitsee paljon aikaa, koska kannustamalla liikaa yksilöllisyyteen olemme itse saaneet ikääntyneet kääntymään paljon suuremmassa määrin hoitolaitosten puoleen.
Myös eläkemenot kasvavat valtavasti joissakin jäsenvaltioissa. Euroopan keskuspankki esitti jo vakavia varoituksia kuukausittaisessa kertomuksessaan vuoden 2000 heinäkuussa. Joissakin EMU-maissa menot ylittävät kaksinkertaisesti bruttokansantuotteen. Tämä tulee hyvin suuren valtionvelan lisäksi.
Olen hyvin hämmästynyt siitä, että tässä mietinnössä ei esitetä lainkaan konkreettisia suosituksia tästä asiasta. Monien jäsenvaltioiden pitää ryhtyä tiukkoihin säästötoimiin ja asettaa etusijalle rahastojen muodostaminen mahdollistaakseen eläkemenojen maksamisen ja bruttopalkkasumman pitämisen aisoissa. Jos näin ei tehdä, ei valitettavasti ole mitään muuta mahdollisuutta kuin eläkkeiden alentaminen. Eläkeiän nostaminen, kuten Euroopan komissio ehdottaa, ei ole läheskään riittävä toimi.
Olen esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että kaikki ikääntyneet ansaitsevat kunnioitusta ja arvonantoa. Valitettavasti lähes kaikki sotii tätä vastaan. Nuoret, eteenpäin pyrkivät ja ripeät ovat tärkeitä. Tarvitsemme hengästyneessä kulttuurissamme juuri ikääntyneiden elämänkokemusta ja viisautta. Ajattelutavassa tarvitaan yhteiskunnallista käännettä. Ihmiset tarvitsevat toistensa huolenpitoa ja huomiota, ja he ovat toisistaan riippuvaisia. Tämän elämänkatsomuksen perustana on perhe, jossa kaikki ihmiset kasvavat lapsena. Nykyisin on omituista, että perhettä ei pidetä enää kaikkialla yhteiskunnan soluna ja ettei sille anneta oikeaa arvoa. Myös tässä yksilöllisyyden korostaminen vaatii veronsa.
Lisäksi kasvatus- ja hoitotyötä aliarvostetaan, mikä ruokkii sellaista järjetöntä ajatusta, että kotiäidit ovat vähemmän tuottavia. Heidän arvokkaaseen osuuteensa yhteiskunnassamme kiinnitetään liian vähän huomiota tässä mietinnössä.
Vetoomus työpaikoilla tapahtuvan ikäsyrjinnän vastustamiseksi saa kannatukseni, mutta myös tässä yhteydessä herää kysymys, onko EU:n direktiivi välttämätön. Mielestäni jäsenvaltiot voivat puuttua paremmin tähän ongelmaan lainsäädäntövälineidensä kautta.
Sitten lopuksi, vaikka ikääntyneet voivat luottaa myötätuntooni ja arvostukseeni, en voi yllä mainituista syistä kannattaa tätä mietintöä.

Fatuzzo
Arvoisa puhemies, minun on aivan ensimmäiseksi kiitettävä esittelijä Sbarbatia, koska kuten olen jo sanonut valiokunnassa, hän on laatinut mietinnön, josta en itse olisi onnistunut tekemään niin täydellistä. Onnittelen siis häntä omasta puolestani ja kaikkien niiden ikääntyneiden ja eläkeläisten puolesta, joiden ansiosta olen päässyt tänne istuntosalin paikalle numero 274.
Haluan kiinnittää huomionne mietinnön 18 kohtaan. Siinä sanotaan: "pyytää jäsenvaltioita ottamaan kantaakseen sellaisten ikääntyneiden hoidon, jotka ovat sairaalahoidossa eivätkä kykene toimimaan itsenäisesti, tai korvaamaan kulut heitä avustaville perheenjäsenille ". Tämä on minun, Fatuzzon, esittämä ja työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan hyväksymä tarkistus. Haluaisin korostaa tämän kohdan merkitystä. Monissa jäsenvaltioissa - ainakin Italiassa, mutta varmasti myös Isossa-Britanniassa, Kreikassa ja muissa jäsenvaltioissa - ihmiset tekevät töitä koko ikänsä: työntekijät työskentelevät aamusta iltaan, nousevat ylös kuudelta aamulla ja palaavat kotiin väsyneinä ja uupuneina kahdeksan, yhdeksän aikaan illalla. Vuodet vierivät: he sairastuvat työn vuoksi, maksavat eläke- ja sairausvakuutusmaksuja ja erilaisia veroja ja maksuja. Hyvin usein käy niin, että ihmiset sairastuvat elämänsä viimeisinä vuosina vakavasti ja tulevat täysin toimintakyvyttömiksi ja tarvitsevat kaikkien apua. Eikä valtio maksa mitään, edes niille, joilla ei ole mitään omaisuutta eikä tuloja. Ja työntekijän, joka on antanut kaikkensa yhteiskunnalle, on myytävä talonsa huolehtiakseen itsestään, hänen on käytettävä kaikki rahansa ja nähtävä perheensä köyhtyvän juuri sillä hetkellä, kun odottaisi, että valtio ja muut olisivat hänen tukenaan elämän viimeisinä vuosina, kun kaikki pimenee ja hän toivoo lähimmäisen apua.
Antakaamme siis toivoa ikääntyneille kansalaisille kaikkialla Euroopassa äänestämällä tämän mietinnön ja tämän 18 kohdan puolesta!

Koukiadis
Arvoisa puhemies, komission tiedonanto on mielestäni merkkipaalu sosiaalipolitiikan historiassa, koska se päättää aikakauden, jolloin "kolmannen iän" katsottiin olevan hylkiöitten tai veteraanien sukupolvi. Esittelijä, joka on käsitellyt aihetta erittäin herkkätuntoisesti, korostaa, että kielteisiä stereotypioita vastaan pitää taistella ja että sukupolvien välinen tasa-arvo pitää vakiinnuttaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin perustaksi. Ehdotuksilla aktiivisesta vanhuuselämästä yhteiskunta hyötyy kokonaisesta sukupolvesta.
Ikääntyneiden aktivointi vapaaehtoiselta pohjalta heille sopiviin tehtäviin helpottaa myös ammattiliittojen vastustuksen poistumista, koska ne suhtautuvat epäillen aktiivisen elämän pitenemiseen. Samalla se tuo mukaan myös muiden - vain nuoremmille sukupolville laadittujen - politiikkojen uudelleen tarkastelun, kun sillä muun lisäksi tähdätään myös muiden ikäluokkien kiinnostuksen herättämiseen määrittelemällä kokonaan uudestaan ikäluokkien osallistuminen maan sosiaaliseen elämään ja talouselämään sekä niiden välinen tulonjako.
Tämä kunnianhimoinen tavoite edellyttää radikaalia muutosta käytännöissä ja työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista. Koska ikääntyneet eivät kuitenkaan muodosta yhtenäistä ryhmää, kuten tiedonannossa oikein sanotaan, on ennen kaikkea työmarkkinaosapuolten tehtävä laatia nykytarpeita vastaava ikääntyneiden systemaattinen luokittelu. On oikein yhdistää tähän politiikkaan eläkejärjestelmien kestävyyttä koskeva politiikka. Uuden kaikenikäisten politiikan lisätavoite on tulojen uudelleenjako, joka kätkeytyy eläkejärjestelmien nykyaikaistamista koskevaan politiikkaan, ja se on räjähdysmäinen ongelma. Ehdotettu eläkejärjestelmän riippuvuussuhde väestörakenteen muutoksista ja omavaraisen järjestelmän luominen liittyy siihen, että suurempi osuus ikääntyneistä on työllistettyjä. Kuitenkin yleistyvät varhaiseläkkeet ja erilaiset eläkeikärajan nostamiset edellyttävät valtavasti työtä näiden politiikkojen uudelleen arvioinnissa, koska ne kaikki eivät ole sosiaalisen tietoisuuden innoittamia.
Lopuksi haluaisin korostaa yhtä seikkaa terveydenhoidossa. Elämänlaatua koskevaan politiikkaan liittyy välittömästi varsinkin ikääntyneiden kohdalla terveydenhoidon laatu. Tiedonannossa pitäisi kuitenkin puhua selkeämmin uusien hoitotekniikoiden korkeampien kustannusten ongelmasta, joka synnyttää uudenlaista epätasa-arvoa sairauden ja kuoleman edessä.

Seppänen
Arvoisa puhemies, työllisyys- ja sosiaalivaliokunta on tehnyt tärkeän mietinnön komission tiedonannosta. Kun markkinat ovat kiinnostuneita vain nuorista ja nuorten ihmisten ostovoimasta, ikääntyvien ihmisten asiat jäävät politiikan toiminta-alaan. Monissa EU-maissa keskustellaan siitä, voidaanko saavutetut eläkeoikeudet ja -etuudet turvata tulevaisuudessa. Monissa maissa on luvattu eläkkeitä, joiden maksua varten ei ole kartutettu vastaavia rahastoja. Kun tulee yhteisvaluutta euro ja rahapolitiikka on kaikissa maissa sama, näihin maihin kohdistuu erityisen suuria eläkkeiden alennuspaineita. Eläkelupaukset on pidettävä, mutta eläkkeet on turvattava näiden maiden varoin ilman, että eläkkeiden maksu joudutaan turvaamaan EU:n yhteisen rahapolitiikan kustannuksella. Ikääntyville ja ikääntyneille kansalaisille tuo eniten turvallisuutta turvattu toimeentulo. Inhimillisiin perusoikeuksiin kuuluu myös työpaikka. Ja Sbarbatin mietinnössä on perustellusti kiinnitetty huomiota ikäsyrjintään ja ikärasismiin työelämässä. Poliitikkojen on turvattava työelämän tasa-arvo, markkinat eivät siihen pysty.

Flemming
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, käsiteltävänä olevan mietinnön tärkein kohta on komissiolle esitetty pyyntö, että sen pitäisi esittää Amsterdamin perustamissopimuksen 13 artiklan perusteella ehdotus direktiiviksi, jonka nojalla ikään perustuvasta syrjinnästä tehtäisiin mahdotonta. Syrjintää tapahtuu, ja on olemassa Euroopan unioniin kuuluvia valtioita, joissa vakuutus ei korvaa leikkauksia sen jälkeen, kun ihminen on ylittänyt tietyn iän. Toisin sanoen tällöin halutaan sanoa, ettei iäkkään ihmisen leikkaamisesta ole mitään hyötyä. Vakuutukset eivät useinkaan korvaa iäkkäiden ihmisten kuntoutusta. Tämä on ikään perustuvaa syrjintää.
On olemassa eräs jäsenvaltio, jonka parlamentissa keskusteltiin siitä, pitäisikö 70 vuotta ylittäneiltä ihmisiltä evätä äänestysoikeus. Keskustelu on jo laantunut, mutta asiaa kuitenkin pohdittiin. Kaikissa jäsenvaltioissa on lakeja, jotka yksinkertaisesti kieltävät työn tekemisen tietyn iän jälkeen. Tämä on ikään perustuvaa syrjintää. Älkääkä innostuko väittämään minulle, että muussa tapauksessa viemme työpaikat nuorilta. Mielestäni tämä muistuttaa 1960-luvulla käytyä keskustelua, jolloin oli kyse siitä, että meidät naiset yritettiin pitää poissa työpaikoilta. Silloin väitettiin myös, että naisia ei tarvita työelämässä siksi, että miehille riittäisi työtä. Ammattiyhdistykset pitivät yllä tällaista keskustelua kauan aikaa. Ne pitävät yllä vääränlaista keskustelua vielä nykyisinkin.
Eikö meidän olisi jo aika lopettaa tämä! Miltei kaikki puhujat ovat maininneet sanan "ikääntyminen". Jäsen Blokland puhui jopa harmaantumisesta. Eräs kollega sanoi osuvasti, että me emme ole liian vanhoja, eikä yhteiskuntamme ole ikääntynyt, vaan että vuosisatojen ajan ihmiset ovat kuolleet paljon nuorempina kuin luojamme on geenejämme suunnitellessaan ajatellut. 110:n, 120 vuoden ikä, se on oikein! Viimeksi kuluneiden 100:n ja 150 vuoden aikana olemme kokeneet suurimman yhteiskunnallisen mullistuksen sen vuoksi, että ihmisten elinikä on kaksinkertaistunut. Olemme saaneet lahjaksi toisen elämän. Keskimääräinen elinikämme oli 150 vuotta sitten 40 vuotta, nykyisin se on 80 vuotta. Näinä päivinä syntynyt tyttövauva voi elää 100 vuotta tai kauemmin. Meidän ei pitäisi puhua ikääntymisestä eikä harmaantumisesta. Lopettakaa näiden sanojen käyttäminen, sillä jo se on syrjintää. Vanhuus koskettaa teitä kaikkia tulevaisuudessa. Neuvoisin teitä huolehtimaan omasta tulevaisuudestanne.

Caudron
Arvoisa puhemies, minäkin lähtisin käsittelemään asiaa tekemällä saman huomion kuin esittelijämme, jota haluan onnitella. Jokainen voi vaivatta tehdä saman huomion: ikäpyramidit kertovat, että Eurooppa ikääntyy jatkuvasti.
Monet tekevät tästä ensin sen johtopäätöksen, että ikääntyvä Eurooppa on este. Itse olen sitä mieltä, kuten myös monet muut, joiden määrä vain lisääntyy, että tämä voi olla valtti, jos osaamme tehdä kaiken tarpeellisen, jotta jokaista kansalaista ikään katsomatta kohdeltaisiin omana yksilönään ja jotta kokemusta pidettäisiin jälleen ensiarvoisen tärkeänä yhteiskunnassa, jossa on viime vuosina korostettu liikaa nopeutta, lyhytkestoisuutta ja uusia ilmiöitä ajan, keston ja kokemuksen sijasta, inhimillisyyttä unohtamatta.
Sen vuoksi voin tänään olla vain tyytyväinen tiedonantoon ja mietintöön, jonka tarkoituksena on rakentaa kaikenikäisten Eurooppaa ja edistää hyvinvointia ja sukupolvien solidaarisuutta.
Erityisesti taloudelliset haasteet ovat hyvin tiedossamme. En siis palaa niihin. Tarvitsemme mielestäni lujaa tahtoa ja lujaa moraalista, filosofista ja poliittista kannanottoa näihin kysymyksiin, jos haluamme vastata noihin haasteisiin ja muuttaa todelliset ongelmat todellisiksi valteiksi. Tarvitsemme myös huomattavia määrärahoja. Tämä edellinen näkökanta on tosin ristiriidassa sen muodikkaan individualistisen ideologian kanssa, joka johtaa valtion menojen supistamiseen ja työväestön verotuksen keventämiseen. Tämä on virheellinen laskentatapa, kun otetaan huomioon nykyinen ja tuleva väestötilanne ja myös se, että talouden kannalta ajateltuna tämän päivän työväestö onkin huomenna se osa väestöä, joka ei enää tee työtä.
Lopuksi sanoisin, että elämään panostaminen on joka tapauksessa hyvä taloudellinen sijoitus, ja se on epäilemättä kaikkein tärkeintä. Ja elinvuosien pidentäminen on ihmisarvon perusta. Jo pelkästään tämä riittää järkeväksi perusteluksi sille, että elinikää yritetään laskennallisesti pidentää kaikin lääketieteen kehityksen mahdollistamin keinoin.

Cauquil
Mietinnön otsikossa sanotaan "Hyvinvoinnin ja sukupolvien solidaarisuuden puolesta". Voimme vain hyväksyä tällaisen aloitteen.
Vaikka mietintöön sisältyy muutamia hyviä aikomuksia, jotka hyväksymme, sen jotkin mutkikkaat ilmaisut antavat valitettavasti sellaisen käsityksen, että iäkkäiden ihmisten on niin sanotun hyvinvoinnin saavuttamiseksi tehtävä töitä yli normaalin eläkeiän.
Ei ole todellakaan työntekijöiden velvollisuus tehdä töitä pitempään, jotta heidän eläkemaksuillaan voitaisiin korvata vaikutusvaltaisten työnantajien saituus, kun nämä haluavat alentaa omaa, työnantajan osuuttaan eläkemaksuista.
Vastustamme ehdottomasti kaikkia ehdotuksia, joilla pyritään pidentämään eläkeikää, sillä ajattelemme ennen kaikkea tuotantoalan työntekijöitä, joista monet kulutetaan loppuun jo ennen laillista eläkeikää jopa maissa, joissa eläkeikä on suhteellisen alhainen.
Miten voidaan edes luvata hyvinvointia ja solidaarisuutta ikääntyneille takaamatta jokaiselle työntekijälle oikeutta kohtuulliseen eläkkeeseen. Kohtuullisena eläkkeenä pidän hänen ansaitsemaansa palkkaa kokonaisena.
Näin ollen pidätymme äänestämästä mietinnöstä.

Mann, Thomas
Arvoisa puhemies, olen iloinen, että voin käyttää puheenvuoron tämän vuoden viimeisenä perjantaina joka ei toivottavasti ole se aivan viimeinen perjantai-istunto Strasbourgissa. Rekisteröimättömän, mutta silti todella olemassa olevan perjantaikerhon jäsenenä kuulun niihin parlamentin jäseniin, jotka ovat perjantaina paikalla, kuten tekin olette, ja toivon, että voimme tehdä näin ensi vuonnakin. Löydämme kyllä tarvittavat varat ja keinot siihen.
Mietinnössä, joka koskee hyvinvointia ja sukupolvien solidaarisuutta, eli siis myös iäkkäämpien ihmisten hyvinvointia, minua joka en ole vielä eläkeläinen kiusasi seuraava asia: sen enempää työllisyys- ja sosiaalivaliokunta kuin naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokuntakaan ei pitänyt huonona asiana sitä, että yhteiskuntamme ikääntyy, vaan ne pitivät sitä myönteisenä. Kollega Flemming mainitsi aivan oikeutetusti, että on erittäin myönteistä, että ihmiset elävät pitempään ja pysyvät myös terveinä. Kielteistä on kuitenkin se, että monet ikääntyneet sysätään syrjään, ja myös se, että monet ikääntyneet kokevat olevansa syrjäytyneitä.
Se, että ihmisiä syrjitään ikään perustuvista syistä, kävi selväksi perustamissopimuksen 13 artiklaan liittyvästä mietinnöstäni, jonka jätin parlamentille lokakuussa. Ikääntyvien työntekijöiden lisä- ja jatkokouluttautuminen estetään, heitä estetään myös opettelemasta uusia tekniikoita, vaikka he kykenisivät siihen. Väitetään jopa, etteivät he ole oppimiskykyisiä, saati sitten kykeneviä tekemään innovaatioita. Lisäksi heitä kiusataan työpaikalla, kunnes he lopulta luovuttavat ja eroavat työstään näennäisesti omasta tahdostaan. Syrjinnän vastaisia toimia on suunnitteilla. Niitä on kehitettävä malliprojektien kautta, joita puolestaan on tuettava yhteisöaloitteilla, kuten esimerkiksi Equal-yhteisöaloitteella.
Jäsen Sbarbati vaatii oikeutetusti, että tuemme komission ehdotusta pakolliselle varhaiseläkkeelle siirtymisen rajoittamiseksi. Täydennän ehdotusta muutamilla Saksassa saamillani kokemuksilla. Muutamat yritykset käyttivät häikäilemättömästi hyväkseen ensi sijassa hyvässä tarkoituksessa laadittuja poliittisia määräyksiä, jotka koskivat varhaiseläkettä. Ne ottivat maksuja vastaan eli koko yhteiskunta osallistui tähän ja iäkkäitä työntekijöitä erosi, mutta nuorempia työntekijöitä ei palkattukaan, minkä vuoksi monia työpaikkoja katosi. Jos taas puhutaan raha-asioista: niillä, jotka jättävät työelämän, on oikeus eläkkeeseen ja siihen, ettei heitä syrjitä sanomalla "kyllä te saatte almunne". Vaikka kansalliset eläkejärjestelmät vaihtelevatkin Euroopassa erittäin paljon, näiden järjestelmien täytyy perustua tuloihin ja suorituksiin.
Toivon, että jäsenvaltioissa järjestetään tiedotuskampanjoita, joilla rohkaistaan eläkeläisiä osallistumaan yhteiskunnalliseen, kulttuuri- ja sosiaalielämään, naapurustokeskuksien toimintaan, lasten- ja vanhustenhoitoon, yhdistyksiin ja järjestöihin. Me tarvitsemme näitä ihmisiä, emmekä ainoastaan niin sanottua nuorta energiaa ja menestyjiä! Tehokkaaseen strategiaan kuuluu myös se, että sukupolvien välistä vuoropuhelua edistetään. Tarkoitan sellaisia asioita, kuten tapaamisia seminaareissa ja parhaiden käytäntöjen arviointia, joiden yhteydessä vanhemmat ihmiset voivat siirtää tietojaan ja kokemuksiaan yrityksen nuoremmille työntekijöille. Jotkut ihmiset ovat 70-vuotiaina nuorekkaampia kuin jotkut 17-vuotiaat, jotka haluavat vain kulkea valtavirran mukana, eivätkä halua erottua joukosta tai herättää huomiota. Jos tyytyy keskinkertaisuuteen, ei voi koskaan kokea aktiivisen elämäntavan onnea. Lukemattomien aktiivisten ikääntyneiden pitäisi motivoida meitä kaikkia taistelemaan sellaisen yhteiskunnan puolesta, jossa sukupolvien välinen solidaarisuus ei ole vain lentävä lause!

Lulling
Arvoisa puhemies, mietinnöllä, josta keskustelemme täällä, on kaunis nimi "Kaikenikäisten Eurooppaan - Hyvinvoinnin ja sukupolvien solidaarisuuden puolesta", joka viittaa tätä aihetta käsittelevään jo yli puolitoista vuotta vanhaan komission tiedonantoon.
Työllisyys- ja sosiaalivaliokunta käytti paljon vaivaa laatiessaan tämän erittäin pitkän päätöslauselmaesityksensä. Koska olen jo korkeassa iässä, olen luonnollisesti iloinen siitä, että tässä esityksessä sanotaan, että iäkkäiden ihmisten moninaista kokemusta ja monenlaisia kykyjä on hyödynnettävä eli ihmisiä ei saa leimata hyödyttömiksi, vaikka he olisivat jo yli 75-vuotiaita.
Perustamissopimuksen 13 ja 137 artiklaan perustuvilla syrjinnän torjumiseen käytettävillä toimilla pyritään siihen, ettei iäkkäitä ihmisiä enää erotettaisi, mikä oikeastaan tarkoittaa, että pakolliset ikärajat ja myös pakollinen varhaiseläke ovat syrjintää.
Komissiota jopa vaaditaan laatimaan tästä asiasta ehdotus direktiiviksi, jonka avulla ikään perustuvaa syrjintää voidaan torjua suunnitelmallisesti. Meidän on kuitenkin pidettävä huolta siitä, ettemme hyväksy ristiriitaisia asioita näitä monia pitkiä päätöslauselmia käsitellessämme. Tarkoitan tällä sitä, että pakollisia ikärajoja säätämällä me toisaalta haluamme päästä iäkkäistä ihmisistä eroon luodaksemme nuorille työpaikkoja, mutta toisaalta joillakin toisilla aloilla me itse asiassa vaadimme pakollisten ikärajojen poistamista. En toivo myöskään ehdottomasti, että kaikkien naisten pitäisi käydä töissä, koska mehän vaadimme sitä, että naisten osallistumista työelämään lisätään perhe- ja veropoliittisten keinojen avulla. Olen sitä mieltä, ettei kaikkien naisten tai miestenkään tarvitse käydä töissä, jos he päättävät keskeyttää tai lopettaa työssäkäynnin omistautuakseen perheelleen. Pikemminkin perhe- ja veropoliittisilla keinoilla pitäisi vaikuttaa siihen, että naiset ja miehet, joilla on perheeseen liittyviä velvollisuuksia, voivat päättää vapaasti, haluavatko he käydä töissä vai eivätkö halua.
Tosin olen iloinen siitä jäsen Flemming puhui jo tästä syrjinnän muodosta ettei tällaista syrjintää enää harjoiteta. Kun aloitin työt ammattiyhdistyksessä, minulle ilmoitettiin, että minut erotettaisiin, jos menen naimisiin. Olen valitettavasti vielä nykyisinkin naimaton!
Jos todellakin haluamme auttaa iäkkäämpiä työssäkäyviä naisia jollakin tavalla, meidän pitäisi kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön sellaiset eläkevakuutukset, joiden avulla voidaan poistaa sen turmiollisen palkkasyrjinnän seuraukset, jonka kohteena naiset olivat vuoteen 1975 saakka ja joka vaikuttaa eläkkeeseen, jota he tulevat saamaan myöhemmin. Tällöin naiset ansaitsivat vain 80 tai 90 prosenttia miesten palkoista, ja tämä oli täysin laillista. Tilanne voitaisiin korjata laskemalla naisten eläkkeet miesten silloisten palkkojen perusteella.
Se olisi todellakin hyvä asia, ja tällä tavalla tämän kauhistuttavan syrjinnän seuraukset voitaisiin poistaa. Vielä lopuksi: en hyväksy päätöslauselmaesityksen 18 kohtaa. Emmehän voi hyväksyä sitä, että jäsenvaltioita pyydetään maksamaan laitoshoidossa olevien ikääntyneiden hoitokustannukset. Uskon, että jäsenvaltioiden on itse päätettävä siitä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti miten he ratkaisevat tämän ongelman eli hoidetaanko asia hoitovakuutuksilla vai muilla keinoilla. Äänestän luonnollisesti mietinnön puolesta, mutta minusta oli tärkeää, että sain selvittää nämä asiat.
(Suosionosoituksia)

Bastos
Arvoisa puhemies, aloitan onnittelemalla esittelijä Sbarbatia hänen erinomaisesta mietinnöstään. Kyse on vakavasti otettavasta ja perusteellista asiakirjasta, jossa käsitellään ikäihmisten ongelmia, mutta myös rohkeasta ja uudistushaluisesta mietinnöstä, jonka ehdotuksissa edistetään ikäihmisten aktiivista osallistumista työ-, yhteiskunta- ja kulttuurielämään.
Väestön vanheneminen on nykyään vastaansanomaton asia ja se asettaa huomattavia paineita joidenkin jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmälle. Vanheneminen siten, että ihminen pysyy aktiivisena ja terveenä, on nykyajan suuri haaste, ja se edellyttää yhteisön politiikkojen ja kansallisten sosiaaliturvajärjestelmän ja julkisen terveydenhuollon järjestelmien mukauttamista toisiinsa. Kyse ei ole sukupolvien välisen solidaarisuuden rajoittamisesta ainoastaan rahallisiin kysymyksiin, vaan on kehitettävä kokonaisvaltaisia toimia ikäihmisten ja perherakenteiden tukemiseksi, erityisesti tukemaan iäkkäimpiä ihmisiä auttavia naisia.
Nyky-yhteiskunnassa nuoruus on nostettu jalustalle. Kyse on syvälle juurtuneesta ajatusmallista, joka lävistää horisontaalisesti kaikki yhteiskuntaelämän osa-alueet ja jota on vastustettava tehokkaan sukupolvien välisen solidaarisuuden avulla. Kun odotettavissa on huomattava eliniän nousu, joka yhdistyy viime aikojen valtavaan lääketieteelliseen kehitykseen, on kiinnitettävä erityistä huomiota väestön demografiseen kehitykseen. On kehitettävä koordinoitu työllisyysstrategia ja ryhdyttävä toimiin ikäsyrjinnän vastustamiseksi, minkä lisäksi eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmät on nykyaikaistettava.
On kehitettävä kiireellisesti käytännönläheisiä toimintalinjoja ja erityisohjelmia erilaisista ikäihmisistä koostuville ryhmille. Nuo toimet on elämänlaatua ja taloudellista toimeentuloa koskevissa asioissa mukautettava eri tilanteisiin ja ominaispiirteisiin. Lisäksi, koska erilaisia asioita ei voi käsitellä samalla tavoin, jäsenvaltioiden on huolehdittava sellaisten ikääntyneiden tilanteesta, jotka ovat täysin varattomia ja jotka ovat riippuvaisia perheenjäsenten tai muiden antamasta avusta, ja toisaalta niiden on varmistettava sellaisen vakuutuksen kehittäminen, joka takaa ikääntyneille arvokkaan ja seesteisen loppuelämän.

Purvis
Arvoisa puhemies, isäni Robert Purvis on 90-vuotias, eikä voi kovin hyvin juuri nyt. Hän on suurelta osin syy siihen, miksi minä olen täällä - parlamentin jäsenenä, skotlantilaisena ja eurooppalaisena. 1930-luvun alussa hän oleskeli pitkään Saksassa. Hänellä oli hyviä saksalaisia ystäviä. Hän näki natsismin nousun ja oli huolissaan siitä. Kun olin hyvin pieni, hän oli poissa pitkiä ajanjaksoja, hän hyppäsi laskuvarjolla Etelä-Serbiaan tukemaan rojalistiserbien urheaa taistelua natseja vastaan. Seuraavaksi hän hyppäsi laskuvarjolla Ranskan Hautes-Alpesiin taistelemaan vastarintaliikkeen rinnalla ja valmistelemaan tuota Euroopan osaa vapauttamista varten. Minulla on hänestä valokuvia, joissa trikolori nostettiin jälleen salkoon Mont-Dauphinissa ja Briançonissa. Heti sodan jälkeen hän palasi Saksaan auttamaan maatalouden ja elintarviketuotannon elvyttämisessä Nordrhein-Westfalenissa, Hampurissa ja Schleswig-Holsteinissa. Veljeni ja minä matkustimme sinne hänen luokseen. Leikimme Hampurin raunioissa, ja mekin saimme hyviä saksalaisia ystäviä.
Ensimmäisenä päivänäni parlamentissa vuonna 1979 yksi senaikaisista saksalaisista kollegoistamme lähestyi minua. "Oletko sinä Purvis?" "Kyllä". "Muistan, kuinka keikutin sinua, kilttiin pukeutunutta poikaa, polvellani Hampurissa vuonna 1946. Me kunnioitimme isääsi niin paljon", hän sanoi. "Hän olisi voinut käyttää meitä hyväkseen, mutta ei tehnyt niin. Hän teki kaikkensa jakaakseen reilusti vähäiset resurssit ja rakentaakseen uudelleen maatamme."
Isä on 90-vuotias. Minä olen nyt 60-vuotias, lapseni ovat 30-vuotiaita ja lastenlapseni 0-5-vuotiaita - neljä sukupolvea skotlantilaista ja eurooppalaista perhettä. Juuri tämä Euroopan unioni, tämä parlamentti takaa perheillemme sen, että rauha ja turvallisuus, jonka puolesta isäni taisteli ja työskenteli koko ikänsä, todellakin jatkuu tuleville sukupolville - tätä on sukupolvien välinen solidaarisuus.

Verheugen
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin ensin onnitella mietinnön esittelijää ja molempia valiokuntia komission puolesta. Mielestäni on erityisen ilahduttavaa huomata, että komissio ja Euroopan parlamentti ovat erittäin yksimielisiä ja että molemmat osoittavat samanlaista ymmärtämystä niitä haasteita kohtaan, joita ikääntymisestä seuraa. Keskustelun aikana on käynyt selväksi, että näiden toimielinten välillä vallitsee laaja yhteisymmärrys niistä käyttökelpoisista poliittisista keinoista, jotka koskevat työllisyyttä, sosiaaliturvaa, terveyttä ja sosiaalista osallistumista.
Meillä on aivan varmasti edessämme valtavia haasteita. Voimme ainoastaan ponnistella yhdessä päämääriemme puolesta. Mielestäni laajan yhteisymmärryksen säilyttäminen on tärkeää, jotta onnistumme yhteiskunnan mukauttamisessa väestön vanhenemisprosessiin.
Toiseksi haluaisin korostaa tämän tiedonannon tärkeyttä. Se tosin sisältää vain muutamia konkreettisia ehdotuksia toimiksi ja aloitteiksi. Se on kuitenkin innovatiivinen tutkimus siitä, mitkä ovat väestön vanhenemista koskevat suurimmat haasteet, ja samalla se on äärimmäisen tärkeä yhteenveto niistä käyttökelpoisista poliittisista toimista, jotka koskevat työllisyyttä, sosiaaliturvaa, terveyttä ja sosiaalista osallistumista. Komissio noudatti ehdotuksissaan erittäin tarkasti toimintasuunnitelmaa, joka oli laadittu erittäin suurpiirteisesti. Tiedonannosta löytyy epäilyksettä jatkossakin vinkkejä poliittisten suuntaviivojen laatimiseen.
Suositukset suuntaviivoiksi, jotka koskevat valtiollisen työn tuottavuutta koskevia menettelyjä ja vertaisarviointimenettelyjä, vähensivät erittäin tehokkaasti niitä ikärakenteen muutosten korjaamiseen liittyviä huolia, jotka koskevat Euroopan työtehon tasoa. Sama oli lisäksi nähtävissä Equal-yhteisöaloitetta koskevissa suunnitelmissa ja ESR:lle vuosiksi 2001-2006 myönnettyjen varojen käytössä. Ikää koskevat asiat ovat myös niitä tärkeimpiä tavoitteita, jotka määrittävät sen, millaisia uudet sosiaaliturvaan sovellettavat yhteistyömenettelyt ovat. Uusimmissa eläkkeitä koskevissa tiedonannoissa johtavana ajatuksena on "yhteiskunnan koko potentiaalin mobilisointi". Tämä tarkoittaa, että kaikkien työikäisten henkilöiden työllisyyskiintiön kasvattaminen on ratkaiseva väline siinä, että eläkkeet voidaan maksaa kestävästi ikääntyvässä yhteiskunnassa. Tasa-arvoon, syrjinnän torjuntaan ja sosiaaliseen osallistumiseen liittyvät aloitteet ovat nekin merkkejä sellaisen toimintasuunnitelman kehittämisestä, jossa huomioidaan aktiiviseen vanhuuteen liittyvät näkökohdat. Tällä kohdin haluaisin painottaa, että 12.10.2000 hyväksytyssä direktiivissä, joka koskee työelämässä esiintyvän syrjinnän torjumista, kielletään myös ikään perustuva syrjintä.
Tulevat kansanterveyteen liittyvät aloitteet koskevat ennemminkin ikääntyneiden terveyteen ja hoitoon liittyviä asioita sekä terveenä vanhenemisen tukemista. Yksi viidennen tutkimuspuiteohjelman kohdista käsittelee kuitenkin myös vanhuuteen liittyvien asioiden tutkimusta sekä sitä, mitä terveydellisiä vaikutuksia aktiivisilla käytännöillä on vanhuusiässä. Siten on varmaa, että poliittinen aktiivisen vanhuuden käsite sisältyy useisiin tärkeisiin aloitteisiin, ja voimme olla varmoja, että tämän käsitteen pohjalta syntyy jatkossakin koko joukko uusia aloitteita.
Lopuksi haluaisin vielä vastata muutamaan kohtaan, joissa käsitellään sellaisia komission ehdottamia toimia, joiden vaikutuksista parlamentissa on oltu huolestuneita. Mietinnössänne tulee esiin yhä uudelleen huolenaihe siitä, huononevatko hoitoa tarvitsevien, hyvin iäkkäiden ja työkyvyttömien ihmisten edut ja vähenevätkö heidän oikeutensa, kun painotetaan sellaisia poliittisia toimia, joilla pyritään tukemaan aktiivisena ja terveenä vanhenemista. Haluan erityisesti vakuuttaa teille, ettei tämä todellakaan ole komission pyrkimyksenä. Päinvastoin, komissio piti tiedonannossaan erittäin tärkeänä sitä, että poliittisten toimien avulla voidaan huomioida ihmisten väliset erot. Henkilöiden, jotka eivät enää ole työkykyisiä, on kuten ennenkin voitava siirtyä varhaiseläkkeelle. Kaikki eivät kuitenkaan voi - tai kaikkien ei pidäkään - siirtyä pois työelämästä vapaaehtoisesti. Yksilökohtaisia toivomuksia ja päätöksiä varten on oltava jonkinlainen harkintaraja. Mielestämme ne seuraukset, jotka aktiivisten poliittisten toimien liiallisesta painottamisesta syntyvät, ovat juuri päinvastaisia. Se on todella sen edellytys, että voimme tarjota riittävästi varoja hoitoa tarvitseville, sillä sen ansiosta varakkaat voivat maksaa ja ovat motivoituneita maksamaan suurempia maksuja ja ovat iäkkäämpinä riippumattomampia yhteiskunnasta.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Siirrymme nyt äänestykseen.
Tarkistukset 2 ja 3:

Sbarbati
. (IT) Arvoisa puhemies, hyväksyin kollega Pronkin esittämät tarkistukset, sekä numeron 2 että numeron 3, jossa hän toteaa, että tekstiä on muutettava, ja korostaa demografisen kehityksen käsitettä väestön ikääntymisen asemesta.
Ongelma on se, että mitä tulee Euroopan unioniin, emme voi puhua kehityksestä, koska meillä ei ole todellista demografista kehitystä: syntyvyys on hyvin alhainen, kun taas ikääntyneiden määrä lisääntyy. Siksi siis ehdotus - jonka arvelen kollega Pronkin hyväksyneen - puhua väestön keski-iän noususta, jotta voidaan välttää mahdollisesti negatiiviselta vaikuttavaa käsitettä ja käyttää asian yhteydessä teknisempiä ja asianmukaisempia termejä.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.) ÄÄNESTYSSELITYS

Fatuzzo
Arvoisa puhemies, tämä on vuoden 2000 viimeinen äänestysselitys. Käytän tilaisuutta hyväkseni kiittääkseni teitä ja muita puhemiehiä kärsivällisyydestä, jota olette osoittaneet kuunnellessanne minua tämän vuoden aikana. Tämä vuosi 2000 ei alkanut hyvin jäsen Fatuzzon kohdalla: keväällä minulta varastettiin lompakko ja luottokortit Barcelonassa; kesällä minulta varastettiin uusi polkupyörä Strasbourgissa; syksyllä minulta ryöstettiin muistio ja puhelinnumerot Brysselissä. Tänään kuitenkin hyväksyttiin Sbarbatin mietintö, joka edistää ikääntyneiden asiaa, mikä lämmitti sydäntäni ja antoi minulle jälleen iloa.
Haluaisin lopuksi sanoa jäsen Flemmingille, jonka näen olevan tässä vieressäni, että se, että elää pidempään, ei merkitse - kuten aivan oikein sanoit, rakas Flemming - sitä, että vanhenee, vaan että tulee uudelleen nuoreksi. Todellakin, henkilö, joka kerran vuosia sitten oli 40 vuotta, oli tuolloin vanha, mutta nyt hän on nuori. Sinä olet nuori, Flemming, ja kosiskelisin sinua, jollen olisi naimisissa!
(Naurua ja suosionosoituksia)

Puhemies
Jos joku löytää kaikki kollegaltamme hukassa olevat esineet, pyytäisin palauttamaan ne, erityisesti hänen silmälasinsa, sillä, jäsen Fatuzzo, jäsen Flemminghän teillä oli mielessänne.

Maataloustuotteita koskevat tiedotus- ja myynninedistämistoimet sisämarkkinoilla
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Daryn laatima maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietintö (A5-0385/2000) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista sisämarkkinoilla.

Dary
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, komission ehdotuksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa yhdeksi yhtenäiseksi järjestelmäksi kaksitoista alakohtaista myynninedistämisjärjestelmää, joita nykyään sovelletaan erilaisin säännöin. Yhtenäistäminen on suotavaa tehdä siten kuin nyt parhaillaan tehdään kolmansien maiden maataloustuotteiden myynnin edistämiseksi. Ehdotuksen tarkoituksena on tuotteita ja tuotantotapoja koskeva tiedotus ja myynninedistäminen. Kyse ei ole päällekkäisestä toiminnasta eri alojen toimijoiden tai julkisten viranomaisten mainonnan ja myynninedistämisen kanssa. Tarkoituksena on korostaa Euroopassa käsiteltyjä aiheita, kuten tuotteiden oleellisista ominaispiirteistä tiedottamista: tuotteiden laadusta, ravitsemuksellisista ominaisuuksista, biologisesta tuotannosta ja niin edelleen. Ehdotuksen pitäisi mahdollistaa täydentävät toimet, joilla on väistämättä synergiavaikutuksia.
Ehdotuksella on välittömiä etuja: yksi niistä on yhtenäinen järjestelmä, joka takaisi kaikista maataloustuotteista ja tuotantotavoista tiedottamisen sekä tuotteiden myynninedistämisen. Etuina olisivat myös toimet, joiden avulla voitaisiin rationalisoida kuluttajien hyväksi tiedotustoimintaa, joka koskee elintarvikkeita ja eri aloja koskevien eritelmien hajauttamista sekä niiden yleistä käyttöä. Vaikka ehdotus kokonaisuudessaan onkin minusta mielekäs ja hyvin jäsennelty, saattaisi olla kuitenkin hyödyllistä selventää ja parantaa joitakin kohtia, jotta ehdotuksen koko potentiaalia olisi mahdollista hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti.
Kollegani maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa, budjettivaliokunnassa sekä ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnassa ovat tehneet samoin, ja tekstiä on vahvistettu hyväksytyin tarkistusehdotuksin, joista otan nyt esiin muutaman. Minusta oli tärkeää sisällyttää tuotantotavat tiedotuspolitiikkaan, sillä niillä on ratkaiseva merkitys tuotteiden laadun kannalta. Minusta olisi niin ikään tärkeää saada hankkeelle enemmän yhteisön määrärahoja siihen oikeuttavissa erityistilanteissa. Tällaisia tilanteita olisivat esimerkiksi vakava markkinakriisi tai selkeä näyttö siitä, että määrärahojen lisääminen olisi yhteisön etujen mukaista.
Sanoisin asetuksen toimintaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, ettei turvautuminen olemassa oleviin toimivaltaisiin hallintokomiteoihin vaikuta parhaalta tavalta suhtautua tähän horisontaaliseen aloitteeseen. On ehdotettu sellaisen erityisen hallintokomitean perustamista, jonka toimivaltaan kuuluisi maataloustuotteiden myynninedistäminen. Suuntaviivat ja aiheluettelot olisi määriteltävä useammin. Jotta järjestelmä säilyttäisi jonkinasteisen joustavuuden, on ehdotettu aiheiden ja tuotteiden määrittämistä kahden vuoden välein. Samaa on ehdotettu myös komissiolle, eli että se laatisi kahden vuoden välein neuvostolle ja parlamentille kertomuksen, jossa arvioidaan ehdotuksen täytäntöönpanoa ja tarkastellaan muun muassa määrärahojen käytön tilaa ja mahdollisia muita tarpeita.
Koska toimia koskevat aloitteet tulevat ammattialan järjestöiltä, näille järjestöille ei voi antaa liian jäykkiä suuntaviivoja, jotka ennemminkin rajoittavat kuin tukevat niitä. Uusien säännösten pitäisi näin ollen tulla voimaan vasta vuonna 2002. Olisikin aiheellista vahvistaa asetuksen voimaantulopäivämääräksi soveltamisasetuksen antamispäivämäärä, jottei menetetä vuonna 2001 käytettävissä olevia määrärahoja. Tekstiin olisi myös selväsanaisesti sisällytettävä mahdollisuus toimia erityisen syrjäisten alueiden ja niiden tuotteiden logojen hyväksi.
Näin muutettuna ehdotus ansaitsisi täyden tukemme. Maataloustuotteiden myynninedistämistä koskeva yhtenäinen politiikka on yksi väline, jonka avulla Euroopan talousmalleille voidaan antaa konkreettista sisältöä. Se on myös tärkeä väline, jolla voidaan viestiä kuluttajille, sillä he eivät enää nykyään tiedä, mihin uskoa.
Hyvät kollegat, lopetan puheenvuoroni viittaamalla puhemiehen muistutukseen siitä, että hän johti tänään vuosituhannen viimeistä istuntoa. Kiinnittäisin huomionne siihen, että myös tätä mietintöä koskeva äänestys on tämän istuntokauden viimeinen. Äänestyksessä on mahdollista saavuttaa yksimielisyys, joka saattaisi komission hyväntahtoisuuden huomioon ottaen johtaa siihen, että myös se hyväksyy kaikki tarkistuksemme. Hyvät kollegat, kiitän teitä ja toivotan kaikille täällä istuntosalissa läsnä oleville erinomaista loppuvuotta.

Mulder
Arvoisa puhemies, myös budjettivaliokunta suhtautui periaatteessa myönteisesti komission ehdotukseen. Maataloustuotteiden myynninedistäminen on edelleen tärkeää erityisesti siksi, että maataloustuotteiden hintoja alennetaan ja että hintojen laskua ei todellakaan kompensoida täysin.
Budjettivaliokunta ei ole kaikesta samaa mieltä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kanssa. Ensinnäkin budjettivaliokunta on sitä mieltä, että myynninedistämistä ei pidä suorittaa ainoastaan elintarvikkeina käytettävien maataloustuotteiden tapauksessa vaan että myynninedistämistä täytyy suorittaa myös sellaisten tuotteiden tapauksessa, joita ei käytetä elintarvikkeina. Kaikkien maataloustuotteiden täytyy tulla kysymykseen. Valitettavasti maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta on hylännyt tämän ehdotuksen. Ryhmäni on esittänyt sen uudelleen, ja haluaisin lämpimästi suositella teille tätä tarkistusta 27.
Olemme sitä mieltä, että maataloustuotteiden tavanomaisten myynninedistämistoimien lisäksi täytyy painottaa muutamia näkökohtia. Ensimmäinen on maataloustuotteiden terveellisyys: lisää hedelmiä ja maitoa, ja niin edelleen. Eräs toinen asia, jota täytyy painottaa, on eläin- ja ympäristöystävällisten tuotantotapojen käyttö Euroopassa. Kuinka voimme selittää eurooppalaisille maanviljelijöille, että heidän toimintaansa rajoitetaan yhä enemmän ja että heidän täytyy pitää kiinni eläinystävällisistä tuotantotavoista, kun samalla rajat pysyvät auki sellaisten maanviljelijöiden tuotteille, joiden ei tarvitse toimia samoin. Meidän täytyy painottaa eurooppalaisia näkökohtia suurelle yleisölle. Jos WTO-neuvottelujen puitteissa vuonna 2003 tai myöhemmin vähennetään joitakin vientitukia, niin budjettivaliokunta on jo nyt sitä mieltä, että Euroopan komission täytyy harkita sitä, että osa näistä tuista käytetään myynninedistämistoimien lisäämiseen.

Rübig
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, WTO-työryhmän jäsenenä ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten edustajana voin vain onnitella komissiota tästä mietinnöstä ja näistä toimista, koska niissä ennakoidaan kehitysaskelia kaukonäköisesti ja tulevaisuutta ajatellen. WTO-neuvotteluissa tullaan käyttämään ankaraa painostusta vientitukea koskevissa asioissa, ja vientitukien vähentäminen on erittäin todennäköisiä. Siksi on erittäin tärkeää luoda korvaavia järjestelyjä, joiden kehittämiseen myynninedistämis- ja mainontatoimet ovat erittäin hyviä. Nämä toimet sisältyvät "vihreään laatikkoon", minkä vuoksi voisimme luonnollisesti tarjota eurooppalaisia tuotteita maailmanmarkkinoille täysin uudella tavalla ja huomattavasti entistä tehokkaammin. Mielestäni tällä alalla on erittäin suuret mahdollisuudet tuottaa eurooppalaisia laatutuotteita.
Loppujen lopuksi myös maaseudun tukeminen, josta aiheutuvat menot ovat nykyisin 10 prosenttia kaikista menoista, on osoitus siitä, että näitä alueellisia toimintoja pitäisi tukea enemmänkin niin, että toisaalta edistetään "ajattele globaalisti, toimi paikallisesti" -ajatusta, mutta että toisaalta myöskään maailmanmarkkinoita ei jätetä huomiotta. Meillä on hyvät mahdollisuudet nimenomaan elintarvikkeiden alalla, mutta myös sellaisten maataloustuotteiden alalla, jotka eivät ole elintarvikkeita, ja niitä meidän pitäisi myös käyttää hyväksemme.
Tämä tarkoittaa siis, että 12:ta olemassa olevaa luokkaa ei tulevaisuudessa ainoastaan tuettaisi, vaan että niitä laajennettaisiin niin, että ne koskevat maataloustuotteita yleensä. Siten, jäsen Lulling, viinirypälemehun lisäksi myös viinillä olisi tähän tulevaisuudessa vastaavanlaiset mahdollisuudet. Meidän pitäisi myös asettaa tavoite. Meidän pitäisi nimittäin huolehtia siitä, että Euroopan elintarviketuotannolla on tietty tavoite, ja tämä liittyykin oikeastaan erittäin hyvin edeltäneisiin keskusteluihin. Toivomme nimittäin, että elintarvikkeidemme avulla voimme elää terveinä aina vanhuusikään saakka. Haluamme pysyä terveinä, ja elintarvikkeet ovat ilman muuta terveen elämän perusta. Siksi olen iloinen myös siitä, että olemme tällä viikolla perustaneet Euroopan parlamenttiin työryhmän, joka käsittelee biotekniikkaa. Haluamme paneutua perinpohjaisesti terveyttä koskeviin kysymyksiin. Uskomme myös, että erityisesti bio- ja luonnonmukainen tuotanto huomioidaan ja että Eurooppa voi luonnollisesti menestyä erittäin hyvin kansainvälisesti, kun käytössä ovat merkit ja alkuperänimitykset.
Niin sanottu sähköinen kaupankäynti on voimistunut yhä enemmän viime aikoina. Olen sitä mieltä, että myös tässä asiassa voimme tehdä monia maataloustuotteisiin liittyviä asioita. Oletetaan, että vuoteen 2003 mennessä todennäköisesti 80 prosentilla Euroopan väestöstä on Internet-yhteys. Tämä tarjoaa luonnollisesti maaseudulle suuret mahdollisuudet, ja nimenomaan maaseudun välimatka suurin keskuksiin pienenee, mistä syntyy sille uusia mahdollisuuksia, jotka täytyy joka tapauksessa käyttää hyväksi.
Tärkeä alue on luonnollisesti myös koulutus ja jatkokoulutus. Mielestäni elinikäisen oppimisen merkitystä pitäisi korostaa paljon voimakkaammin markkinoinnissa, myynnissä ja koulutusohjelmissa, koska nimenomaan uudet tekniikat, myynnin edistämiseen liittyvät uudet käsittelytavat tarjoavat täysin uudenlaisia mahdollisuuksia nykyaikaiselle logistiikalle. Tällä alueella olisi siten ensiarvoisen tärkeää, että teollisuuden, maatalouden ja kaupan ala sekä kuluttajat tekisivät yhteistyötä, ja olisin erittäin iloinen, jos löytäisimme tulevaisuudessa uusia tapoja tehdä laajempaa yhteistyötä.

Garot
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluaisin ensinnäkin antaa tunnustuksen esittelijä Daryn uroteolle, sillä paitsi että hän sai eilen läpi banaaneja koskevan mietintönsä hän onnistui myös järjestämään asiansa siten, että saattoi tulla tänään tänne päättämään tämän toisen vuosituhannen viisipäiväisen istuntojakson. Hyvä Dary, olette mestari järjestelemään asioita, bravo! Juuri sen vuoksi teidät nimettiin esittelemään mietintö, josta nyt keskustelemme.
Itse asiaan mennäkseni haluaisin korostaa, että tämä ehdotus neuvoston asetukseksi maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja myynninedistämistoimista sisämarkkinoilla on hyvin tärkeä. Esittelijä on jo sanonut siitä kaikkein tärkeimmän. Koska BSE-tauti on paljastanut tiettyjä tuottavuusajatteluun perustuvan maatalouden huonoja puolia, haluaisin itse vain lisätä, että nyt olisi erittäin otollinen ajankohta korostaa maataloustuotteiden erityislaatua sisämarkkinoilla siten, että tuotteisiin lisätään maininta tuotantotavoista, kuten esittelijä ehdottaa.
Jos nimittäin Euroopan maatalous voidaan järkevästi ajateltuna viedä kansainvälisille markkinoille, sen tulevaisuus on kuitenkin edelleen kiinni lähinnä Euroopan sisämarkkinoista, joilla on tätä nykyä 370 miljoonaa kuluttajaa ja tulevaisuudessa kenties jopa 500 miljoonaa kuluttajaa. Tästä näkökulmasta Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden yhteisesti rahoittamat tiedotus- ja myynninedistämistoimet ovat siis tarpeen siksi, että voidaan korjata maataloudesta syntynyttä väärää kuvaa kuluttajien keskuudessa ja että voidaan myös saada ihmiset tunnustamaan, että erittäin suuri osa maataloustuotteistamme on korkealaatuisia.
Yhteisön toimielinten viestintätoimien avulla on tietenkin voitava pikemminkin täydentää etenkin suurien jakeluketjujen kautta hoidettua mainontaa. On toimittava säännöllisesti, jotta voidaan korostaa tietyille kohderyhmille ja kuluttajille yleensä asioita, jotka koskevat esimerkiksi elintarviketurvaa, tuotteiden jäljitettävyyttä, tuotteiden ravinto-arvoa, erityisiä tuotantomenetelmiä tai eläinten hyvinvoinnin hyväksi toteutettuja toimia. Vaikka kampanjat täyttäisivätkin niille asetetut kuluttajia koskevat tavoitteet, meidän ei pidä aliarvioida etenkään vaikutusta, joka kampanjoilla voi olla itse tuottajiin, jotka saavat siten kiitosta ponnisteluilleen ja kimmokkeen jatkaa niitä.
Esittelijä Dary, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta on noudattanut erilaisia suosituksianne. Nyt toivomme, että parlamentti noudattaisi niitä hyvin laajalti, joten kehotan luonnollisesti ryhmääni antamaan teille täyden tuen.

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, minulla on tänään hieman enemmän puheaikaa kuin ryhmäni tavallisesti myöntää minulle. Ensinnäkin haluaisin onnitella jäsen Darya hänen erinomaisesta mietinnöstään. En halua kuitenkaan syventyä siihen yksityiskohtaisesti, koska sen sisältämät asiat ovat aivan kunnossa. Kollegat ovat jo käsitelleet sitä. Haluaisin vain sanoa muutaman yksinkertaisen totuuden näin vuoden päätteeksi. On kyse muun muassa siitä, että meidän pitäisi toteuttaa eurooppalaista maatalousmallia tukevia PR-toimia, kuten te sanoitte. Haluaisin tähän liittyen tehdä selväksi, että eurooppalaiseen maatalousmalliin sisältyy se, ettemme vieläkään ole saavuttaneet yhteispäätösmenettelyä, emme voi tehdä yhteispäätöksiä tästäkään mietinnöstä. Laadimme mietinnön, teemme meille kuuluvan työn, ja jos se ei miellytä neuvostoa, se tekee, mitä se tahtoo. Nizzan huippukokouksessakaan ei saavutettu tätä edistysaskelta.
Eilen huomautin hieman sarkastisesti, että olemme edenneet tässä asiassa askelen verran, mutta tosiasiassa tilanne on tietysti päinvastoin. Mielestäni me emme saa lopettaa ponnistelujamme yhteispäätösmenettelyn saavuttamiseksi.
Pari muuta totuuden sanaa: koska puhumme PR-toimista, mutta joudumme käsittelemään BSE-tautia, olisi ehkä hyödyllistä ymmärtää se, että lehmät kuuluvat laitumelle. Niin yksinkertaista se on. Jos ne olisi pidetty laitumella, ei BSE-tautia olisi olemassa.

Tai kun puhutaan siitä, että valkuaisaineiden saannissa on puutteita. Jos olisi toteutettu parlamentin ehdotukset, jotka ovat saaneet täällä enemmistön hyväksynnän jo kolme kertaa tässä parlamentin voimattomuus taas näkyy ja jotka koskevat sitä, että kesantopelloilla voitaisiin viljellä palkokasveja ja apilaa ja että ruokinta näillä pelloilla olisi sallittua, meillä olisi ollut enemmän eläinten perusravintoa, enemmän valkuaispitoista rehua. Silloinhan lehmät olisi pidetty laitumilla, eikä niille olisi tarvinnut syöttää eläinperäistä rehua. Eräs yksinkertainen totuus nyt kun puhutaan siitä, ettemme voi turvata vasikoiden ravinnonsaantia, koska ei ole saatavilla maidon korvikkeita on, että vasikat juovat maitoa. Automaateissahan voidaan tarvittaessa käyttää täysmaitojauhetta. Pidän sitä, että vasikoiden ravintoon sekoitetaan liha- ja luujauhon valmistuksesta saatua rasvaa - mikä on joka tapauksessa erittäin arveluttavaa BSE-taudin siirtymisen kannalta - nuorten eläinten BSE:n tartuntapesäkkeenä. Miksi emme voi päättää, että lisäämme vasikoiden ravintoon voita? Niitä tuotteitahan meillä on riittävästi. Myös tässä asiassa eurooppalainen maatalousmalli kyseenalaistetaan.
Seuraava kohta koskee valtion tukia. On olemassa samankokoisia tiloja, joista toinen saa tukea 15 000 Saksan markkaa työntekijää kohti ja toinen 150 000 Saksan markkaa työntekijää kohti. Se tarkoittaa, että tämä toinen tila saa enemmän tukea työntekijää kohti kuin työntekijä maksaa. Jos minä saisin 50 hehtaarin tilallani niin paljon tukea työntekijää kohti, palkkaisin viisi työntekijää lisää. Niille viidelle työllistämälleni työntekijälle minun pitää maksaa tuotannosta eikä rahasta, joka tulee Brysselistä. Tässä asiassa meidän on otettava käyttöön sosiaaliset perusteet, jotka myös tavallaan takaavat tasavertaisen kohtelun, mikäli lähtökohtana on se, että maatalousalalla halutaan tarjota myös työtä.
Komission jäsen Verheugen, te tunnette uusia ehdokasvaltioita koskevan väittelyn ja kysymyksen siitä, saavatko ne uusille jäsenvaltioille tarkoitettuja korvauksia vai eivät. Jos korvauksia myönnetään samalla tavoin kuin esimerkissäni, kohtaamme saman ongelman eli emme tuekaan työtä, vaan periaatteessa pistämme käyntiin työntuhoamiskoneiston, jonka avulla Brysselistä saatavat rahat käytetään niin, että ne tuottavat voittoa.
Seuraavana kohtana mainitsen sen, että puhumme viennistä ja interventioista. Yhä edelleen eläimiä kuljetetaan sen takia, että tuemme elävien eläinten kuljettamista. Jos tukeminen lopetettaisiin, meidän ei enää tarvitsisi kauhistella eläinkuljetuksia ja niitä kuvia, jotka näemme viestintävälineissä. Nämä ovat kaikki asioita, joiden kautta meidän maataloutemme esittäytyy maailmalle, mutta niiden vaikutus ei ole myönteinen, vaan kielteinen.
Jäsen Garot osoitti mietinnöllään, että asiat voivat olla toisinkin, kun yritimme kerran kehittää sikoja koskevaa markkinajärjestelyä, joka todellakin oli laadittu talonpoikaisen taloudenhoidon ja rakenteiden turvaamisen hengessä. Sillä ei kuitenkaan ollut mitään mahdollisuuksia. Ainut valopilkku on biologista tuotantoa koskeva asetus, ja Saksassa onkin viime aikoina puhuttu paljon johtavasta kulttuurista. Jos ajattelisimme niin, että biologinen tuotanto on maatalouspolitiikan johtavaa kulttuuria, olen sitä mieltä, että silloin meidän pitäisi ottaa käyttöön aivan erilaisia toimia, jotka kuitenkin ovat loppujen lopuksi erittäin yksinkertaisia. Silloin meillä olisi mahdollisuus tiedottaa yleisölle, myös Euroopan ulkopuoliselle yleisölle PR-toimien avulla hyvästä elintarviketuotannostamme ja vakuuttaa heidät siitä.
(Suosionosoituksia)

Sjöstedt
Arvoisa puhemies, ensiksi haluan tuoda esille, että en puhu koko ryhmäni puolesta vaan ainoastaan omasta puolestani.
Pelkäänpä myös, että tuotan esittelijälle pettymyksen. Tämän mietinnön takana ei nimittäin ole minkäänlaista yksimielisyyttä. Siinä käsitellään sitä, miten voisimme muuttaa myynninedistämistoimia. Mielestäni on periaatteessa väärin, että Euroopan unionissa harjoitetaan tällaisia toimia. Veronmaksajien ja unionin ei todellakaan pidä rahoittaa esimerkiksi sellaisia mainoskampanjoita, joiden avulla yritetään myydä tulppaaneja tai saada ihmiset syömään enemmän omenoita. Kaiken järjen mukaan se olisi tuottajan, myyjän ja ammattialan järjestöjen mutta ei Euroopan unionin tehtävä. Mielestäni meidän olisi nyt pitänyt käyttää tilaisuutta hyväksemme ja lopettaa tämä järjestelmä, sen sijaan että muuttaisimme ja vahvistaisimme sitä.
On myös tärkeää sanoa, että tässä maatalouspolitiikan osassa esiintyy vakavia järjestelmävirheitä. Nykyään myönnetään niin suurta tuotantotukea, että se kannustaa tuottamaan valtavia määriä tiettyjä tuotteita, joille ei ole menekkiä. Ostajia ei ole. Tämä johtaa vientitukiin, jotka tuhoavat muiden valtioiden maatalousmarkkinoita, tai veronmaksajien rahoittamiin mainoskampanjoihin, jos maataloustuotteita ei yksinkertaisesti haluta tuhota. Myynninedistämistoimia koskeva järjestelmä on yksi EU:n maatalouspolitiikan järjestelmävirheiden osa. Mielestäni järjestelmävirheisiin pitäisi puuttua. Ei pitäisi myöntää erityisiä tukia tuotteille, joilla ei ole kysyntää, eikä niitä pitäisi mainostaa. Tässä järjestelmässä on liian paljon suunnitelmatalouden piirteitä. Äänestän sen vuoksi tätä mietintöä vastaan.

McCartin
Arvoisa puhemies, jos luin oikein, olen parlamentin tämän keskustelun viimeinen puhuja. Lapsena isäni piti kovasti puhumisesta. Hän tapasi syyttää minua siitä, että halusin sanoa viimeisen sanan. Vaikuttaa siltä, että saan sanoa paitsi tämän keskustelun myös tämän vuosituhannen viimeisen sanan täällä parlamentissa, joten hän olisi varsin ylpeä minusta, jos olisi vielä elossa.
Joka tapauksessa täällä on esitetty varsin eriäviä näkemyksiä. Haluan onnitella komissiota siitä, että se on esitellyt tämän ehdotuksen. Esittelijä on tutkinut aihetta hyvin perinpohjaisesti ja laatinut erinomaisen mietinnön, vaikka en ehkä olekaan yhtä mieltä koko sen sisällöstä ja vaikka hän huomautti, että aiemmin meillä ei mennyt näin hyvin. Edellisen ohjelman menot itse asiassa laskivat vuosina 1997 ja 1998. Meidän on pohdittava, miksi emme aiemmin saaneet Euroopan unionin teollisuutta ottamaan tarjolla olevia rahoja. Meillä on selvästi opittavaa.
Olen yhtä mieltä siitä, että tähän asiaan on käytettävä rahaa. Kuluttajat tarvitsevat oikeaa tietoa ja vakuutteluja. Toivon todellakin, että esille ei nosteta kenenkään ideologista käsitystä siitä, mikä on turvallista ja oikein, vaan tietoa, jolla on kunnollinen tieteellinen perusta.
Orgaaninen maanviljely on tiettyyn pisteeseen asti hyvä asia. Minulla ei ole mitään sitä vastaan. Harjoitin itse aikoinaan orgaanista maanviljelyä, koska kaikki harjoittivat sitä silloin, kun aloitin maanviljelyn 15-vuotiaana, mistä on jo melko kauan. Euroopan kuluttajien on nykypäivänä ymmärrettävä, että ruoka ei ole koskaan ollut niin halpaa kuin nyt. Sitä ei koskaan ole ollut näin paljon. Se ei ole koskaan ollut näin turvallista, vaikka joitakin ongelmia on ja tulee luultavasti olemaan.
On myös toinen asia, joka meidän olisi muistettava. Suurimmassa osassa Eurooppaa kaikilla on tarpeeksi syötävää. Kaikilla on riittävästi ruokaa, joten jos mainostamme yhtä tuotetta, se todennäköisesti haittaa jonkun toisen tuotteen kulutusta. Euroopan komission on oltava erittäin varovainen. Jos maitotuotteita ja naudanlihaa, johon käytämme valtavasti rahaa - samoin kuin lampaanlihaan - vaikka meillä ei ole siitä ylituotantoa, mainostetaan julkisilla varoilla, jotta ne kilpailisivat muiden tuotteiden kanssa, joita ei tueta, kuten sianlihan ja siipikarjan lihan kanssa, tämä horjuttaa tietysti markkinoiden tasapainoa ja on väärin joitakin tuottajiamme kohtaan. Meidän on oltava tämän suhteen erittäin varovaisia.
Jäsen Rübig huomautti, että on hyvin paljon tuotteita, joita voimme myydä ulkomaille. Tämä on erittäin tärkeää, koska ajan mittaan emme saa jatkaa vanhaa käytäntöämme tuottaa huonolaatuisia tuotteita ja myydä niitä ulkomaisille markkinoille voimakkaasti tuettuina ja jalostamattomina ilman minkäänlaista lisäarvoa. Maailmassa, jonka väestö kasvaa 80-90 miljoonalla vuodessa, on varmasti markkinat eurooppalaisille elintarvikkeille, koska mikään paikka maailmassa ei sovellu paremmin elintarvikkeiden tuotantoon eivätkä maanviljelijät missään päin maailmaa osaa yhtä hyvin hyödyntää mahdollisuuksia kuin Euroopan maanviljelijät. Tässä on oltava tulevaisuus. Jäsen Mulder oli oikeassa sanoessaan, että yhteistä maatalouspolitiikkaa ei ole luotu vain elintarvikkeita varten vaan sitä yhteiskunnallista tavoitetta silmällä pitäen, että maaseutualueilla voi asua mahdollisimman suuri määrä ihmisiä. Olemme tuoneet elintarvikkeet köyhien saataville oikeaan hintaan hyödyntämällä uudenaikaista teknologiaa ja uudenaikaista tiedettä sekä uudenaikaistamalla teollisuuttamme. Tätä ei koskaan tehty silloin, kun tuotanto oli orgaanista.
Tietenkin jos voimme tuottaa ja edistää sellaisia elintarvikkeita, jotka ovat parempia ympäristön kannalta ja joissa otetaan huomioon eläintensuojelu, ja myydä ne maailmanmarkkinoille, saavutamme todella sen päämäärän, jota silmällä pitäen yhteinen maatalouspolitiikka luotiin.

Verheugen
Arvoisa puhemies, ennen kuin käsittelen tätä mietintöä, haluaisin kiittää sydämellisesti mietinnön esittelijää, jäsen Darya. Kiitän myös muita maatalouden ja maaseudun kehittämisvaliokunnan jäseniä sekä muita valiokuntia, jotka ovat osallistuneet mietinnön laatimiseen.
Ehdotetut säännökset korvaisivat 12 alakohtaista myynninedistämisjärjestelmää, joista neuvosto on päättänyt vuoden kuluessa. Siten voimassa olevat säännökset, jotka eivät ole riittävän yhtenäisiä, yhdenmukaistetaan ja niitä yksinkertaistetaan. Silloin toimimme sellaisen myynninedistämissuunnitelman mukaisesti, jota jo sovelletaan Euroopan unionin ulkopuolella. Myös unionin sisämarkkinoilla aletaan tällöin käyttää tätä joustavaa ja laaja-alaisesti sovellettavaa myynninedistämisvälinettä. Se tarkoittaa siis, että vanha tuotantoa painottanut strategia korvataan suunnitelmalla, joka kattaa useamman aihepiirin.
Tällainen Euroopan tasolla tapahtuva myynninedistäminen voi täydentää jäsenvaltioiden toimia järkevästi, koska se käsittelee esimerkiksi seuraavia aiheita: laatu, ravitsemukselliset ominaisuudet, elintarviketurva, pakkausmerkinnät, jäljitettävyys, suojatut alkuperänimitykset, suojatut maantieteelliset merkinnät, luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet, integroidun tuotannon tuotteet jne. Tällä tavoin kuluttajien tietämys eurooppalaisten tuotteiden ominaisuuksista paranisi huomattavasti, ja olemme varmaan yksimielisiä siitä, että se on välttämätöntä, koska kuluttajat ovat näissä asioissa yhä kriittisempiä.
Tämä maatalousalan tiedotus- ja myynninedistämistoimia koskeva suunnitelma, jota kansalliset ja alueelliset toimet täydentävät, edellyttää jäsenvaltioilta voimakasta osallistumista suunnitelman toteuttamiseen siten, että ne osallistuvat osarahoitukseen, tukevat hallintoa sekä valvovat toteutettavia toimia.
Tarkasteltuani tarkistuksia jaan ne kolmeen eri ryhmään. Ensinnäkin: tarkistukset, jotka komissio hyväksyy. Toiseksi: tarkistukset, jotka ovat tarpeettomia, koska niiden sisältämät asiat sisältyvät jo tähän ehdotukseen. Ehdotuksesta on laadittu hyvin yleisluonteinen, mikä onkin sopivaa, koska kyseessä on puiteasetus. Kolmanneksi: joukko tarkistuksia, jotka komissio hylkää, koska ne eivät sovi tähän ehdotukseen tai niillä on ei-toivottuja seurauksia.
Komissio hyväksyy tarkistukset 2, 4 ja 10, joissa vaaditaan, että kyseisissä kampanjoissa täytyy ilmoittaa, millä tuotantomenetelmällä maataloustuotteet ja elintarvikkeet on tuotettu. Komissio hyväksyy myös tarkistuksen 5, jossa vaaditaan yleisiä suuntaviivoja, joiden avulla määritetään vain kyseisten ohjelmien keskeiset tekijät. Komissio on myötämielinen sille, että tämä ajatus sisällytetään ehdotuksen 5 artiklan 3 kohdan tekstiin. Komissio hyväksyy myös tarkistuksen 18 sekä tarkistuksen 24 ensimmäisen osan, jossa käsitellään sitä, että kolmen vuoden aikaväli, joka koskee kyseeseen tulevien aiheiden ja tuotteiden tarkistamista, pitäisi lyhentää kahteen vuoteen, jotta myynninedistämisväline olisi tehokkaampi. Nämä ovat ne tarkistukset, jotka komissio hyväksyy.
Seuraavaksi käsittelen tarkistuksia, jotka jo sisältyvät ehdotukseen ja joita ei siksi tarvitse ottaa mukaan. Niitä ovat tarkistuksen 2 toinen osa sekä tarkistukset 6, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 20, 21, 25, 26, 29, 30, 31 ja 32. Komissio ymmärtää erittäin hyvin niitä pohdiskeluja, joihin nämä tarkistukset perustuvat. Pidämme kuitenkin käsiteltävänä olevan asetusluonnoksen yleistä luonnetta riittävänä. Sitä paitsi muutamia näistä asioista käsitellään uudestaan soveltamista koskevien sääntöjen yhteydessä.
Haluaisin käsitellä lyhyesti tarkistuksen 2 toista osaa sekä tarkistuksia 11, 13 ja 28. Tarkkojen tietojen antaminen alkuperäalueesta tai muiden erityistietojen vaatiminen rajoittaisi asetuksen soveltamisalaa liian paljon. Tarkistus 25 on myös pakko hylätä. Komissio ottaa kuitenkin huomioon tarkistukset, joissa käsitellään aikataulua, joiden mukaisesti uudet säännökset astuvat voimaan, ja on valmis harkitsemaan siirtymämääräysten ottamista käyttöön.
Viimeinen tarkistusten ryhmä, joita komissio ei voi hyväksyä, sisältää sellaisia tarkistuksia, jotka eivät ole sopusoinnussa ehdotuksen kanssa, joilla voi olla ei-toivottuja seurauksia tai joissa ehdotetaan sellaisia hallintomenettelyjä, jotka eivät ole yleisten käytäntöjen mukaisia.
Tarkemmin tarkistuksista: tarkistus 1 ei ole lainopillisesti asianmukainen, koska EY-sopimuksen 299 artiklaa voidaan soveltaa vain muita EY-sopimuksen artikloja koskeviin poikkeussäännöksiin. Tässä tapauksessa ei ole kyse siitä. Tarkistukset 3, 16, 17 ja tarkistuksen 24 toinen osa saattaisivat johtaa väärinkäsityksiin siitä, mihin tukipolitiikkamme tavoitteilla pyritään. Tarkistusta 6 ja tarkistusta 33 ei voida hyväksyä, koska varoja on rajoitetusti ja EU:n osuus osarahoituksesta olisi tällöin yksinkertaisesti liian suuri. Tämä vähentäisi myös muiden kumppaneiden yhteisvastuuta. Tarkistuksista 9 ja 22, joissa vaaditaan erityisen hallintokomitean perustamista, sekä tarkistuksista 7, 19, 23 ja 27, joissa vaaditaan lisää menettelytapaa koskevia muutoksia, voidaan sanoa, että komission on noudatettava yhdenmukaisia menettelyä koskevia määräyksiä.
Kaiken kaikkiaan olen iloinen siitä, että tämä ehdotus on saanut laajan kannatuksen parlamentissa. Siten yhteisössä teidän apunne ja kannanottonne ansiosta voidaan jo pian toteuttaa tätä tärkeää uutta myynninedistämisvälinettä käytännössä.

Marinos
Arvoisa puhemies, anteeksi että keskeytän teidät. En ole pyrkinyt tähän asemaan, mutta näyttää siltä, että olen vuoden 2000 viimeinen puhuja. Satuin huomaamaan budjettivaliokunnan mietinnön toisessa osassa epätavallisen virheen, joka mielestäni pitäisi korjata. Kreikkalaisessa tekstissä Jutta Haug esiintyy tittelillä åéóçãçôÞò, eli miehenä, ja Markus Ferber tittelillä åéóçãÞôñéá, eli naisena. Tietääkseni maailmassa ei ole koskaan tapahtunut kaksinkertaista sukupuolenvaihdosta yhdessä päivässä ilman leikkausta, ja ehkä tämä pitäisi kirjata tieteen vuosikirjoihin, ellei virhettä korjata ja luovuta tästä sukupuolenvaihdoksesta.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Siirrymme äänestykseen.
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)
ÄÄNESTYSSELITYKSET

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, äskeistä puhetta pitäessäni minulla ei ollut aikaa toivottaa kollegoilleni hyvää joulua ja onnellista uutta vuotta. Haluan tehdä sen nyt jälkikäteen. Toinen asia, jonka halusin sanoa on seuraava: huolimatta kaikesta siitä kritiikistä, jonka tein puheessani selväksi, olemme iloisia siitä, että tämä mietintö hyväksyttiin ja että komissio ryhtyy toteuttamaan sitä. On todellakin aivan totta, että eurooppalaista maatalousmallia on pakko mainostaa, mutta että sitä on myös oikeutettua mainostaa. Kaikki ne, jotka sanovat, että Euroopassa uskaltaa vielä nauttia ruoasta, ovat oikeassa. Niin pitäisi myös tehdä juhlapyhien aikana. Se ei kuitenkaan muuta millään tavalla sitä, mitä yritin aiemmin selvittää. Nimittäin sitä, että meidän pitäisi pitää varamme myös pienten asioiden kohdalla niin, että emme unohda sosiaalis-ekologisia näkökohtia eurooppalaisessa maatalouspolitiikassa ja että tarkistamme aina, että eri toimilla aikaansaatavat vaikutukset todellakin ovat oikeansuuntaisia.
Tähän väliin haluaisin ujuttaa vielä yhden asian. Palatakseni vielä kerran peltojen kesannointiin, ehdottaisin, että pitäisi valvoa käytännössä, ettei peltoja kesannoitaisi kiertoviljelyn takia niin, että tilat vuokraavat huonoja peltoja, joiden kesannointia jatketaan pitemmän aikaa, kun taas muiden kiertoviljelyssä olevien peltojen tehostamista ja kemiallista käsittelyä jatkettaisiin. Siten kesannoinnin merkitys vääristyisi täysin, vaikka sen alun perin vuonna 1992 piti vaikuttaa siihen, että kiertoviljelystä tulisi ekologisempaa. Tässä nähdään, miten pienillä käytännön muutoksilla voi olla suuria vaikutuksia. Tämä oli tämänaamuinen vetoomukseni. Tästä halusin muistuttaa. Toivon, että nyt, kun me kaikki olemme tästä asiasta vakuuttuneita, voimme vaikuttaa siihen, että maatalouspolitiikkaa muuttuu parempaan suuntaan, että nyt istumme yhdessä miettimään tätä asiaa ja teemme kotiläksymme, jotta nämä pienet asiat, joiden korjaaminen on ehdottoman välttämätöntä, saadaan kuntoon.
Toivotan hyviä juhlapyhiä!

Puhemies
Jäsen Graefe zu Baringdorf, kiitos hyvistä toivotuksistanne.

Lulling
Arvoisa puhemies, "Viinit: perinteet ja laatu" -nimisen parlamentin väliryhmän puheenjohtajana olen tietenkin iloinen etenkin siitä, että maataloustoimia koskevat tiedotus- ja myynninedistämistoimet voisivat nyttemmin kattaa myös laadukkaat viininviljelytuotteet.
Silloin, kun olemme täällä parlamentissa keskustelleet viinien yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta, olemme yrittäneet tarkistuksin sisällyttää tuohon markkinajärjestelyyn luvun viinituotteiden myynninedistämisestä valitettavasti siinä kuitenkaan onnistumatta. Pienenä lohdutuksena kuitenkin sanottakoon, ettei meidän pidä antaa viinintuottajien jyllätä vapaasti sellaisissa kolmansissa maissa, joista löytyy maksukykyistä kysyntää laadukkaista viinituotteista. Tällaisia maita ovat, muutamia niistä mainitakseni, Australia, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat, joilla on huomattavia keinoja edistää tuotteidensa myyntiä, koska niillä on paljon vähemmän velvoitteita ja sääntöjä kuin omilla viininviljelijöillämme, jotka kärsivät usein etenkin laatumerkintöjä koskevasta epärehellisestä kilpailusta, jos eivät sitten joissakin jäsenvaltioissa joudu kärsimään alkoholijuomien huimasta verotuksesta.
Meidän on edistettävä sellaisen viinin kohtuukulutusta, jonka terveydelliset ominaispiirteet ovat olleet tiedossa jo hyvin kauan. Jo Saint-Benoît vaati aikoinaan munkkejaan juomaan mielen virkistykseksi ja ruoansulatuksen edistämiseksi 12 unssia viiniä joka aterialla.
Arvoisa puhemies, on tieteellisesti todistettu, että viinin kohtuukulutus on yksi parhaista keinoista estää syöpää, sydänkohtauksia, Alzheimerin tautia ja niin edelleen. Tässä mielessä määrärahat menisivät järkevään tarkoitukseen, joten toivon, ettei komissio olisi niiden jaossa yhtä kitsas kuin se oli niin monennen kerran hunajantuotantoon ja mehiläistenhoitoon tarkoitettujen määrärahojen kohdalla silloin, kun komissio, neuvosto ja budjettivaliokuntamme hylkäsi tarkistukseni, vaikka maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta oli ne hyväksynyt. Minun on todellakin esitettävä vastalauseeni, sillä kyse oli vain 15 miljoonasta. Se on todella pieni määrä, joten toivon, ettei komissio nyt tässä tapauksessa kitsastelisi määrärahojen jaossa.

Puhemies
Jäsen Lulling, pitäkää näitä teille myöntämiäni ylimääräisiä sekunteja vaikka minun joululahjanani teille.

Rübig
Arvoisa puhemies, tämänpäiväinen äänestys osoittaa oikeastaan, että myös perjantaisin käsitellään tärkeitä asioita. Tämä päivä on toistaiseksi viimeinen perjantaina pidettävä istuntopäivä Strasbourgissa, mikä tarkoittaa, että parlamentti on vastedes 12 päivää vähemmän koolla Strasbourgissa. Mielestäni aiheet, joita täällä on käsitelty perjantaisin, ovat olleet strategisesti tärkeitä Euroopalle. Puheenjohtajavaltio Ranskalta haluaisin vielä pyytää, että Eurooppa-ministeri Moscovici antaisi Euroopan parlamentille perusteelliset, kirjalliset vastaukset näihin kysymyksiin sillä hän vastasi kysymyksiin täällä todellakin erittäin lyhyesti ja osittain epätarkasti koska mielestämme neuvoston ja Euroopan parlamentin välinen hyvä yhteistyö tarkoittaa sitä, että suhtaudumme toisiimme tasa-arvoisesti ja otamme toisen osapuolen vakavasti. Siksi minua kiinnostaa se, keskusteltiinko Nizzan huippukokouksessa perjantai-istunnoista ja onko se puheenjohtajavaltio Ranskan mielestä merkityksetön asia vai tärkeä asia.
Lopuksi haluaisin kiittää parlamenttia, kaikkia parlamentin työntekijöitä, kaikkia vahtimestareita ja myös arvoisaa puhemiestä sydämellisesti. Toivotan kaikille hyvää joulua ja onnellista uutta vuotta, ja toivon, että tapaamme kaikki terveinä jälleen ensi vuonna!

Lulling
Arvoisa puhemies, voin vastata heti jäsen Rübigille. Presidentti Chirac lupasi Belgian pääministerille lehmänkauppana, että tästä lähtien kaikki huipputapaamiset pidetään Brysselissä ja että Brysselissä pidetään lisäksi myös yksi istuntoviikko. Pidän tätä todellakin melko kauheana, sillä se on perustamissopimuksen vastaista, ja toivon, että tämä ei toteudu!

Manders
. (NL) Haluan ilmoittaa pitäväni arvossa esittelijän työtä. Emme saa asettaa etusijalle pelkästään elintarvikkeina käytettäviä maataloustuotteita. Meidän täytyy yhä sisällyttää politiikkaamme sisämarkkinoiden periaatteet, mukaan luettuna kansanterveys. Olen tyytyväinen siihen, että tässä yhteydessä ei oteta mukaan pelkästään elintarvikkeita vaan myös muuna kuin elintarvikkeina käytettävät tuotteet. Voin yhtyä tässä asiassa täysin liberaalikollegani Jan Mulderin ajatuksiin. Meidän täytyy kuitenkin aikanaan pyrkiä riippumattomaan maatalouteen, joka voi toimia markkinoilla itsenäisesti.
Lisäksi haluan toivottaa hyviä pyhiä sekä hyvää ja ennen kaikkea järkevää uutta vuosisataa kaikille ja ennen kaikkea niille harvoille, jotka ovat vaivautuneet olemaan paikalla tänä perjantaina vuoden 2000 viimeisessä Strasbourgin täysistunnossa.

Puhemies
Luulen, että toisen vuosituhannen keskustelumme jatkuvat varmasti myös kolmannella vuosituhannella.
Äänestysselitykset ovat päättyneet. Pidän siis jäsen Fatuzzon vaikenemista joululahjana häneltä.
Hyvät parlamentin jäsenet, hyvät kollegat, hyvät ystävät ja kaikki te parlamentissa kanssamme työskentelevät henkilöt, nyt on tullut aika toivottaa teille hyvää vuosituhannen loppua ja toivottaa teidät tervetulleiksi kolmannelle vuosituhannelle, josta näyttää tulevan Euroopalle tapahtumarikas.

Istuntokauden keskeyttäminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
(Istunto päättyi klo 11.00.)

