Romaneja koskeva Euroopan unionin strategia (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana keskustelu neuvoston ja komission julkilausumista romaneja koskevasta Euroopan unionin strategiasta.
Jean-Pierre Jouyet
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, neuvosto tunnustaa täysimääräisesti, miten olennaisen tärkeää on ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin romanien tilanteen parantamiseksi ja heidän perusoikeuksiensa edistämiseksi, kuten tämä parlamentti vaati 31. tammikuuta antamassaan päätöslauselmassa.
Kuten tiedätte, Ranskan puheenjohtajakauden aikana on saavutettu todellista edistystä syrjimättömyyden ja osallisuuden aloilla, ja näissä puitteissa on ollut mahdollista ottaa huomioon romanien tilanne, etenkin komission jäsenen Špidlan 2. heinäkuuta esittämän sosiaalista toimintaohjelmaa koskevan paketin puitteissa.
Komission esittämän paketin tavoitteena on antaa uusi sysäys heikoimmassa asemassa olevien ryhmien köyhyyden, syrjäytymisen ja syrjinnän torjuntaa koskeville toimille ja tästä näkökulmasta ehdotukset, jotka komissio teki ja joissa arvioidaan nykyisiä välineitä, joilla autetaan varmistamaan romaniväestön suurempi osallisuus, ovat todella erittäin hyvä panos.
Neuvosto pitää omasta puolestaan valitettavana, että jäsenvaltiot eivät pystyneet sopimaan yksimielisesti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa koskevasta paketista rahoituksen osalta. Halusin sanoa myös tämän tässä keskustelussa.
Ensimmäinen romaneja käsittelevä EU:n huippukokous pidettiin 16. syyskuuta. Komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin puheenjohtajavaltio Ranska tukivat sitä. Hyväksytyssä julkilausumassa korostetaan jäsenvaltioiden vastuuta romanien tarkoituksenmukaisen osallisuuden varmistamisessa korostamalla ihmisten henkilökohtaisten oikeuksien vahvistamista ja romanijärjestöjen osallistumisen merkitystä.
Toinen yhdenvertaisuutta käsittelevä huippukokous pidettiin 29. ja 30. syyskuuta 2008. Tämän huippukokouksen aikana korostettiin ongelmia, jotka kohtaavat romaniväestöä aivan liian usein, koskivatpa ne koulutuksen, työpaikkojen tai ammattikoulutuksen saatavuutta tai muiden tavaroiden ja palvelujen saatavuutta, ja sen avulla pystyimme näkemään, miten voidaan toimia tehokkaammin tähän väestöön kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi tehokkaasti.
Olemme myös tyytyväisiä, että romanien tilanne on sisällytetty Euroopan unioniin, ja varmistamme, että se on yksi Euroopan unionin perusoikeusviraston painopistealoista.
Puheenjohtajavaltio Ranska laati äskettäin joitakin päätelmäluonnoksia romanien erityisestä tilanteesta. Nämä päätelmät toimitetaan ulkoasiainministerien neuvostolle ja yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle ensi maanantaina ja tiistaina. Teen niistä selkoa ulkoasiainvaliokunnallenne tiistaina.
Päätelmäluonnoksissa kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon romanien tilanne perusoikeuksien suojelua koskevien toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, köyhyyden ja syrjinnän torjuntaa koskevassa politiikassa, sukupuolten tasa-arvoa koskevissa toimissa ja koulutukseen, asumiseen, terveydenhuoltoon, työpaikkoihin, lainsäädäntöön ja kulttuuriin liittyvissä toimissa. Kehotamme näissä päätelmäluonnoksissa komissiota ja jäsenvaltioita määrittelemään konkreettisia toimia vuosille 2009 ja 2010.
Sen aikaansaamiseksi on säädetty myös rakennerahastojen paremmasta käytöstä. Sen takia neuvosto kehottaa komissiota antamaan sille vuonna 2010 kertomuksen saavutetusta edistyksestä, jatkamaan keskusteluja ja järjestämään tarvittavia keskusteluja romanijärjestöjen kanssa.
Tämän halusin sanoa tälle parlamentille, arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ensimmäinen romaneja käsittelevä EU:n huippukokous, joka pidettiin Brysselissä 16. syyskuuta, oli erittäin tärkeä tämän alan tärkeimpien toimijoiden kumppanuudelle. Siihen osallistui yli 500 johtavaa edustajaa EU:n toimielimistä, jäsenvaltioista ja kansalaisjärjestöistä, ja se oli osoitus uudesta päättäväisyydestämme lisätä ponnisteluja romanien sosiaalisen syrjäytymisen vastustamiseksi.
Selkeä viesti oli, että yleisenä tavoitteena on oltava romanien täysimääräinen integroituminen Euroopan taloudelliseen, sosiaaliseen ja kulttuuriseen elämään ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien takaaminen kaikille EU:ssa, myös romaneille. Kansalaisyhteiskunta on otettava täysimääräisesti mukaan tähän kumppanuuteen. Siitä seuraa, että romanien on osallistuttava heitä koskevien toimien ehdottamiseen, täytäntöönpanoon ja valvomiseen. Komissio pitää siksi myönteisenä kansalaisjärjestöjen osuutta huippukokouksessa, esimerkiksi julkilausumaa EU:n ja romanien toimintaa koskevasta liittoumasta "EU Roma Policy Coalition". Tänä vuonna on saavutettu ennakoimatonta edistystä romanien integroitumisessa EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisten toimien ja keskinäiseen luottamuksene ja hyvään tahtoon perustuvan yhteistyön avulla.
Komission mielestä huippukokouksen tärkeimmät päätelmät olivat seuraavat: sitoutuminen romanimiesten, -naisten ja -lasten henkilökohtaisten oikeuksien edistämiseen, sen tunnustaminen, että EU ja jäsenvaltiot jakavat vastuun romanien integroitumisen tukemisesta eri toimintaloilla; sen tunnustaminen, että EU:n on tuettava jäsenvaltioita näiden tehtävien toteuttamisessa koordinoinnin ja rakennerahastosta peräisin olevan taloudellisen tuen avulla; yksimielisyys siitä, että on välttämätöntä tukea romaneihin keskittyviä, kulttuurin huomioon ottavia toimintatapoja, joilla edistetään heidän integroitumistaan valtaväestöön koulutuksen, työllisyyden ja yhteisöjen osalta jättämättä pois muita samalla tavoin heikossa asemassa olevia yhteiskunnan jäseniä.
Komissio antoi huippukokouksessa myös selkeän viestin siitä, että se ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin omalla toiminta-alallaan parantaakseen romanien tilannetta ja että se varmistaa, että he voivat käyttää täysimääräisesti hyväkseen peruskirjalla taattuja perusoikeuksia. Komissio ei epäröi puuttua asiaan, kun yhteisön lainsäädäntöä rikotaan, ja se sisältää perusoikeudet.
Huippukokouksen päätelmien osalta puheenjohtaja Barroso ja minä olemme ehdottaneet romanien osallisuutta käsittelevän foorumin luomista. Sillä tarjottaisiin puitteet korkean tason kahdenvälisille tapaamisille, jotta esimerkiksi koheesiota ja maaseudun kehitystä koskevaa politiikkaa tukevat rahoitusvälineet voidaan paremmin kohdistaa romanien integroitumiseen. Sen lisäksi foorumi olisi konkreettinen tapa lunastaa komission lupaus tehdä yhteisön välineistä ja politiikasta tehokkaampia ja tiedottaa saavutetuista tuloksista.
Eurooppa-neuvoston kesäkuun kokouksen päätelmien osalta jäsenvaltioiden pitäisi nyt arvioida tähän mennessä saavutettu edistys ja lisätä ponnistelujaan, jotta romanit voisivat integroitua täysimääräisesti. Komissio tukee tietysti jäsenvaltioita. Tämän lisäksi komissio odottaa 8. joulukuuta järjestettävää yleisten asioiden neuvoston kokousta, jossa ehdotuksista keskustellaan romanien integroitumista koskevien päätelmien osalta.

Lívia Járóka
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa ministeri, hyvät kollegat, viime vuoden aikana on saavutettu huomattavaa edistystä EU:n tason tunnustuksen saamisessa sille, että kymmenen miljoonan jäsenvaltioissa hädänalaisessa asemassa elävän romanin integroituminen ja heidän oikeuksiensa täysimääräinen toteuttaminen on kaikkien EU:n yhteiskuntien edun mukaista.
Mielestäni tämä prosessi on nyt kuitenkin pysähtynyt. Euroopan parlamentin ja kansalaisjärjestöjen mukaan tarvitaan ammattimaista ja valvontaa ja Euroopan yhteisön seurantaa, sillä vaikka jäsenvaltiot ovat osoittaneet Euroopan unionille toimittamissaan suunnitelmissa aikomuksensa integroida rajojensa sisällä asuvat romanit, niiden kansallisesti hyväksytyt talousarviot ja tähän mennessä saadut tulokset eivät tue näitä julkilausumia.
EU:n lähteistä rahoitetuilla yksittäisillä hankkeilla ei ole saavutettu hämmästyttäviä tuloksia. Euroopan romanien syrjäytyminen taloudesta ja asumisesta, laadukkaan opetuksen saatavuuden puuttuminen, huolestuttavat terveydenhoitoa koskevat indikaattorit eivät ole parantuneet vaan pikemminkin huonontuneet, ja ne heikentävät edelleen Euroopan sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
Tarvitaan ammattimaisia ponnisteluja, jotka ovat paljon kattavampia kuin tähän mennessä toteutetut hankekohtaiset lähestymistavat, ja niissä on käsiteltävä sekä romanien että muiden kuin romanien yhteisöjä, jotta voitaisiin kehittää mainittuja aloja tavalla, joka ylittää osapuolten ja piirien väliset rajat. Näiden ponnistelujen menestyksen perustavanlaatuinen ennakkoehto on se, että tulevat puheenjohtajavaltiot sitoutuvat myös puheenjohtajavaltio Ranskan johdolla laadittuihin EU:n yhteisiin toimiin.
On olennaista ryhtyä välittömiin toimenpiteisiin, joilla pyritään saamaan hyväksyntä romaneille ja valjastamaan heidän taloudelliset valmiutensa EU:n kehityksen palvelukseen. Koheesiopolitiikan alusta vuoden 2004 laajentumiseen saavutettiin tiettyä menestystä, mutta jos pitää odottaa vielä kolme vuosikymmentä, se on liian kauan. Tämä tilanne edellyttää ei enempää tai vähempää kuin kriisitoimenpiteitä. Romanien getot voidaan poistaa vain integroimalla niiden useat tuhannet asukkaat työmarkkinoille ja käyttämällä mahdollisimman paljon uusia ja kehittymättömiä taloudenaloja - kuten uusiutuvaa ja vaihtoehtoista energiaa ja ympäristönsuojelua - ja luomalla laadukasta integroitua koulutusta.
Romanien omaa identiteettiä, heidän omasta kotimaastaan peräisin olevaa kansallista identiteettiään ja heidän yhteiskunnallista ja taloudellista identiteettiään on vahvistettava samanaikaisesti. Viiden miljoonan euron arvoisen pilottihankkeen liittämisellä vuoden 2009 talousarvioon taataan se, että voimme puhua tästä asiasta, mutta edistys ei saa päättyä siihen. Tarvitsemme kahdenvälisten tapaamisten sijasta EU:n strategian, jolla voidaan luoda uusia elementtejä, oikeusperustoja ja mahdollisia seuraamuksia sekä rahapoliittisia mekanismeja.
Jan Marinus Wiersma
PSE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti on viime aikoina puhunut painokkaasti Euroopan romanien integroitumista koskevan pitkän aikavälin strategian kehittämisen puolesta. Viime vuoden aikana on käynyt selväksi, että tällä alalla on tehtävä enemmän, pääasiassa jäsenvaltioissa, mutta myös Euroopan unionissa. Neuvosto käsittelee tätä aihetta pian uudelleen. Se yksin on merkki siitä, että hallitusten päämiehemme arvostavat poliittisesti suuresti tehokasta politiikkaa, ja hyvästä syystä, jolla torjutaan romanien syrjintää ja heidän sosiaalista ja taloudellista syrjäytymistään.
Tämä aihe on myös korkealla komission asialistalla. Se järjesti syyskuussa ensimmäisen romaneja käsittelevän huippukokouksen, jossa jäsenvaltioiden, itse komission ja erityisesti romanien kansalaisyhteiskunnan edustajille annettiin tilaisuus tehdä suosituksia romaneja käsittelevän EU:n politiikan osalta.
Korkean tason poliittisen kokouksen pitäisi olla osana romaneja käsittelevää EU:n strategiaa vuotuinen vakituinen tapahtuma, jotta voidaan tarkistaa politiikan osalta saavutettua edistystä, vaihtaa myönteisiä kokemuksia, mutta myös - jos se osoittautuisi välttämättömäksi - tehdä kriittisiä huomioita. Toivon, että komission jäsen voi sitoutua tähän tänään.
Enemmän on kuitenkin tehtävä. Siksi Eurooppa-neuvoston on annettava komissiolle selkeä ja erityinen tehtävä kehittää laajat, strategiset ja pitkän aikavälin poliittiset puitteet, joilla pyritään rikkomaan syrjäytymisen noidankehä, johon Euroopan romaneja on joutunut sukupolvittain.
Ei ole mitään syytä odottaa poliittisia ehdotuksia yhtään kauempaa. On selvää, mitä on tehtävä: lukemattomissa tutkimuksissa ja poliittisissa suosituksissa on kartoitettu pullonkaulat. Euroopan parlamentin päätöslauselmissa annetaan selkeä ja tarkka yhteenveto mahdollisista poliittisista aloitteista.
Viktória Mohácsi
Arvoisa puhemies, hyväksyimme tässä parlamentissa 31. tammikuuta suurella enemmistöllä parlamentin päätöslauselman, jossa vaadittiin selkeästi Euroopan komissiota luomaan romaneja käsittelevä EU:n strategia. Koulutus, asuminen, työllisyys ja terveydenhoito määriteltiin neljäksi painopistealaksi, joille piti tarjota materiaalisia resursseja ja henkilöresursseja.
Juuri kuulemamme komission julkilausuma ei ole kovin vakuuttava julkilausuma, ja minun on sanottava rehellisesti, että se muistutti minua aavemaisesti Itä-Euroopan sosialististen diktatuurien antamista propagandistisista julkilausumista. Aivan kuten noina päivinä, kuulimme tänään vain menestyksestä, kehityksestä ja muista positiivista viesteistä, kun todellisuudessa romanit elävät edelleen leireissä ja getoissa, he kohtaavat päivittäin nöyryytystä, syrjintää ja pahimmassa tapauksessa rasistisia hyökkäyksiä, minkä seurauksena lähes 30 000 romania Italiasta vaeltaa ympäri Euroopan unionin aluetta löytääkseen kodin ainakin jossakin jäsenvaltiossa.
Arvoisa puhemies, pidän kädessäni 6. marraskuuta päivättyä puheenjohtaja Barroson kirjettä, jossa hän vakuuttaa minulle ja neljälle kollegalleni, että - lainaan kirjettä - "voimme olla romaneja käsittelevän EU:n strategian osalta varmoja siitä, että hän työskentelee tiiviisti komission jäsenen Špidlan kanssa varmistaakseen, että sillä täytetään romanien kansalaisjärjestöjen odotukset". Strategiasta ei kuitenkaan ole mainintaa vaan ainoastaan romanien integraatiofoorumista. Miten tämä voidaan selittää?
Romaneja käsittelevän EU:n huippukokouksen osalta olen kuullut kansalaisjärjestöiltä vain arvostelua siitä, että ne odottivat paljon enemmän tältä historialliselta huippukokoukselta ja että niitä ei otettu mukaan valmisteluihin. Mutta menen vielä pidemmälle: ei ole vieläkään selvää, miten Berlusconin hallitus on raportoinut Euroopan komissiolle sormenjälkien ottamisen tuloksista.
Daniel Cohn-Bendit
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisat komissio ja neuvosto, tämä keskustelu on hieman tekopyhä. Meidän on kutsuttava asioita niiden oikeilla nimillä. Meillä on romaneja koskeva ongelma, ja se on se, että heidät torjutaan useimmissa yhteiskunnissa vaihtelevissa määrin. Italia mainittiin, Tšekin tasavallasta ja Romaniasta on esimerkkejä todellisista joukkovainoista, rasistisista hyökkäyksistä.
Tässä tilanteessa Euroopan unionin pitäisi tehdä yksi asia, nimittäin antaa romaneille eurooppalaisen vähemmistön asema. Toisin sanoen, virallinen tunnustaminen on ensimmäinen askel syrjäytymisen torjunnassa. Toiseksi, meidän pitäisi kehittää romaneja koskeva strategia, jonka pitää kuitenkin sisältää kaksi osaa. Strategia romaneille, jotka ovat asettuneet paikoilleen, ja strategia romaneille, jotka matkustavat ympäriinsä. Sillä matkustajia ei voida asettaa pakolla paikoilleen, tai paikoilleen asettuneita saada matkustamaan. Se on vaikea ongelma. Vastasin romaneista kuusi vuotta Frankfurtissa, ja tiedän, miten vaikeaa päivittäinen työ on.
Mutta perusongelma on se, että - ja siksi se, mitä organisoinnista on sanottu, on myös asianmukaista - jos emme laadi rakenteita romanijärjestöjen edustajien kanssa, epäonnistumme, koska puhumme aina isällisesti heidän ongelmistaan emmekä yritä ratkaista heidän ongelmiaan heidän kanssaan - heidän vastalauseensa mukaan luettuna. Puhumme esimerkiksi kouluista. On kuitenkin romaniperheitä, jotka eivät halua panna lapsiaan kouluun, ja toisia, jotka todella haluavat panna lapsensa kouluun. Nämä ovat erilaisia ongelmia. Siksi olen samaa mieltä siitä, että meidän pitäisi lakata antamasta sellaisia myönteisiä tilanneraportteja kuin "Olemme huolissamme" ja "Meillä on ohjelmia" ja niin edelleen, kun tiedämme, että se ei toimi.
Lyhyesti: ensin tunnustakaa ongelma selkeämmin ja toiseksi ottakaa romanijärjestöt selkeämmin mukaan prosessiin.
Roberta Angelilli
UEN-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen täysin samaa mieltä lähestymistavasta, jonka komissio on omaksunut romanien osalta. Ymmärrän kaikista poliittisista tai aatteellisista sisällöistä vapaan pragmaattisen lähestymistavan, lähestymistavan - kuten puheenjohtaja Barroso sanoi Brysselissä 16. syyskuuta järjestetyssä huippukokouksessa - joka edellyttää, että kaikki johtajat romaniyhteisöstä julkisiin viranomaisiin osallistuvat poikkeuksetta, Euroopan komission johdolla.
Romaneja koskevat toimet kuuluvat varmasti jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta on hyvä, että niitä viimeinkin koordinoidaan yhteisön tasolla. Hyviä käytäntöjä pitäisi koordinoida ja varojen käyttöä valvoa säännöllisesti. Miten paljon resursseja on tuhlattu muutaman viime vuoden aikana? Miten monta tilaisuutta on menetetty? Todellista tilannetta tarkastellessa ja ottaen huomioon asianmukaiset odotukset, talousarvio on valitettavasti alijäämäinen. Liian monia varoja ei ole käytetty, liian paljon on tuhlattu toimenpiteisiin ja hankkeisiin, joista ei ole ollut tuloksia. Jos haluamme käsitellä tätä vakavasti, emme voi teeskennellä, ettei sitä ole tapahtunut. Tässä suhteessa voimme todellakin sanoa: "synnitön heittäköön ensimmäisen kiven". Komissio on laatinut jäsenvaltioille hyödyllisen asiakirjan. Kaikkien on tehtävä oma osansa, alkaen siitä, että rasismin ja syrjinnän kaikkia muotoja torjutaan väsymättä ja edistetään vakavaa integraatiopolitiikkaa, jossa on pääasiassa kolme painopistealaa: koulutus, rokotukset ja terveydenhuolto sekä ammattikoulutus ja työnaloitusohjelmat, käyttämällä myös mikroluotto-ohjelmia.
Mutta meidän pitäisi pyytää romaneja kantamaan vastuunsa. Annan yhden esimerkin: Emme saa enää ehdottomasti suvaita sitä, että romanivanhemmat pakottavat lapsensa kerjäämään ja ottavat heidät pois koulusta, jotta he voivat tehdä niin. Hyväksikäyttöä ja laitonta toimintaa ei voida suvaita missään muodossa. Vain yhdistämällä solidaarisuuden, integraation ja asetusten noudattamisen voimme saada aikaan oikean strategian näiden ongelmien ratkaisemiseksi.
Giusto Catania
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tämän parlamentin antaman päätöslauselman jälkeen vierailimme romanileireillä ja näimme omin silmin, miten he ottavat ihmiset vastaan ja miten he elävät. Vierailimme leireillä Roomassa ja pystyimme varmistumaan siitä, että todellisuudessa romanit todella tarvitsevat erityissuojelua etenkin siksi, että EU:n laajentumisen jälkeen heistä on tullut yksi Euroopan unionin suurimmista vähemmistöistä. Meidän on varmistettava, että tämä vähemmistö tunnustetaan käytännössä eurooppalaiseksi vähemmistöksi.
Muutaman viime vuoden aikana toteutetut ponnistelut ovat olleet epäjärjestelmällisiä eikä Euroopan unioni ole koordinoinut niitä. Joten paljon rahaa on tuhlattu, eikä romanien tilanteeseen ole onnistuttu tekemään mitään rakenteellisia ja kestäviä parannuksia erityisesti koulutuksen, asumisen ja työllisyyden kaltaisilla aloilla. Todistamme päivittäin rasistista syrjintää sekä paikallisesti että ohjelmissa, joita ei ole suunnattu integraatioon. Todistamme myös jatkuvasti poliisien harjoittamaa syrjintää tai jopa rasistisia stereotypioita hallituksissa, jotka pohtivat romanien rekisteröintiä käyttämällä sormenjälkiä tai muita rekisteröintimuotoja. Euroopassa käydään todellista kriminalisointikampanjaa romaniyhteisöä vastaan. Kuulemme joka päivä siihen suuntaan kallistuvia poliitikkojen lausuntoja, sekä oikealta että vasemmalta.
Toivon, että Roberta Angelilli pystyy vakuuttamaan puolueensa johtajan, joka on myös Italian edustajainhuoneen puhemies, että romanit voivat integroitua, mikä on vastoin hänen julkisia puheitaan.
Frank Vanhecke
(NL) Arvoisa puhemies, pyydän anteeksi edelliseltä puhujalta, mutta ehdotus, jonka mukaan romanien elämään liittyvien suurien ongelmien voidaan yksinkertaisesti sanoa johtuvan vain syrjinnästä tai ennakkoluuloista, voi olla poliittisesti korrektia, mutta todellisuudessa se ei ole vedenpitävää.
Romaneilla itsellään on monia tapoja, joita on vaikeaa, ellei mahdotonta, sovittaa yhteen useimmissa Euroopan maissa sovellettavien perusnormien kanssa. Aikuisten valtava työttömyys ja romanilasten järkyttävä poissaoloja koulusta koskeva taso eivät ensisijaisesti ole seurausta minkäänlaisesta syrjinnästä.
Viime viikolla Italian vetoomustuomioistuin päätti, että mustalaisten kerjääminen on olennainen osa romanikulttuuria, eikä sitä voi siksi kieltää. Ihmettelen, mihin tämä johtaa. Minä kannattaisin omasta puolestani kunnioittavaa ja humaania mutta samalla yksiselitteistä lähestymistapaa.
Kaikkien, jotka haluavat elää yhteiskunnassamme, pitäisi noudattaa sen lakeja ja normeja. Kerjääminen, lasten pitäminen poissa perusterveydenhuollosta, tai vielä pahempaa, järjestelmällinen poissaolo koulusta, ovat aivan väärin yhteiskunnassamme.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Arvoisa puhemies, tämän päivän keskustelu on osa prosessia, jossa on tehtävä vielä merkittäviä päätöksiä, ja siksi korostan jälleen kerran, että Euroopan suurimman vähemmistön elinolosuhteita voi turvallisesti verrata kehitysmaiden elinolosuhteisiin. Heitä voidaan tietysti edelleen panetella väittämällä, että se on heidän oma vikansa, mutta juuri heidän koulutus-, asumis-, terveydenhuolto- ja työllisyystilanteensa muistuttaa kehitysmaita. Ilman välitöntä, keskitettyä ja kohdennettua ulkoista apua näillä 10-12 miljoonalla ihmisellä ei ole mitään mahdollisuutta päästä köyhyydestään ja syrjäytyneisyydestään. Tällainen sosiaalinen syrjäytyminen estää romanien ihmisarvon ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien perustavanlaatuisen toteutumisen.
Eurooppa on jo monien vuosikymmenten päässä siitä ajasta, kun se voi kaukaa tarkastella, miten niin suuren taloudellisen mahdin yhteydessä voi olla niin paljon ihmisiä, jotka elävät sen alueella sukupolvesta toiseen sosiaalisesti syrjäytyneinä. Taloudellinen kehitys ei missään vaiheessa mahdollistanut todellista liikkuvuutta niille, jotka olivat sosiaalisten tikapuiden alimmalla askelmalla.
Vastuumme on yhteinen, ennen kaikkea siksi, että romanien tilanne ei ole muuttunut perustavanlaatuisesti uusissa jäsenvaltioissa laajentumisen jälkeen tai ehdokasmaissa laajentumista odottaessa. Samalla romanien vastainen mielipide on tulossa avoimemmaksi, ja se saa Euroopassa aikaan vaatimuksia äärimmäisistä näkemyksistä, ja se meidän on lopetettava. Se, että aihe on otettu asialistalle, osoittaa, että meillä on paljon tehtävää. Komission jäsen Špidla on luetellut monia edessämme olevia tehtäviä, ja kollegani ovat täydentäneet niitä. Yhdistäkäämme tehtävämme, ja aihe on parlamentin käsiteltävänä uudelleen helmikuussa.
Jiří Maštálka
(CS) Hyvät kollegat, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan varjoesittelijänä haluaisin ilmaista suuren kiitollisuuteni sekä komission että esittelijän tekemälle työlle, jossa on etsitty niin huolellisesti myönteistä ratkaisua yhtä Euroopan unionin vähemmistöä koskevaan ongelmaan. Pelkäänpä, että keskustelu osoitti, että komission jäsenen Špidlan sanat joko käännettiin huonosti tai Viktória Mohácsi ja Daniel Cohn-Bendit ymmärsivät ne huonosti. Tulen Tšekin tasavallasta, maasta, jota on usein ja minun mielestäni sangen epäoikeudenmukaisesti arvosteltu tässä yhteydessä ja jossa on paljon kokemusta ongelmasta. Tämän perusteella haluaisin esittää neljä huomiota. Olen samaa mieltä komission kanssa siitä, että ongelma voidaan ratkaista vain yhdistämällä alueelliset, kansalliset ja eurooppalaiset rakenteet mahdollisimman laajasti. Toiseksi olen samaa mieltä mielipiteestä, jonka mukaan meillä on tarpeeksi välineitä integraatiotoimien toteuttamiseksi. Kolmanneksi haluaisin ilmaista olevani perustavanlaatuisesti samaa mieltä komission ja joidenkin kollegoideni mielipiteestä, että avain onnistuneeseen ratkaisuun riippuu yhteistyöstä itse romanivähemmistöjen edustajien kanssa.
Adrian Severin
(EN) Arvoisa puhemies, romanit ovat yleiseurooppalainen etnis-kulttuurinen yhteisö, jolla on suuria sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia. Näitä ongelmia pitäisi pääasiassa käsitellä Euroopan unionissa selkeitä oikeusperustoja edellyttävän asianmukaisen yhteisen politiikan avulla.
Emme voi tehdä todellisuutta romanien kansallista kansalaisuutta koskevasta kuvitelmasta, kun romanit eivät ota tietyn valtion kansalaisuutta. Romanit ovat Euroopan kansalaisia ilman kansallista hanketta. Siksi kansallisiin vähemmistöihin kansallisvaltion tasolla tavallisesti sovellettavat mallit eivät toimi. Romanien yhteiskunnallinen ja kulttuurinen integraatio on rajatylittävä asia, ja siksi se on ennen kaikkea Euroopan unionin vastuulla.
Jäsenvaltioilla on tietysti vastuunsa romanien syrjimättömyyden, sosiaalisen osallisuuden ja vähemmistöjä tukevien paikallisten toimien osalta. Mutta näitä vastuualoja on pidettävä toissijaisina. Kun komissio korostaa, että päävastuu on jäsenvaltioilla, se itse asiassa kieltäytyy kantamasta luonnollista vastuutaan ja palaa malliin, joka on osoittautunut tehottomaksi.
Meidän on perustettava, meidän on luotava, romaneja koskeva eurooppalainen julkinen foorumi, mekanismi, jonka avulla romanit voivat osallistua tehokkaasti päätöksentekoon ja politiikan täytäntöönpanoon. Ilman sitä emme voi todella ratkaista ongelmaa. Meillä ei voi olla todellista strategiaa.
Katalin Lévai
(HU) Huolimatta siitä, että EU:n toimielimet ovat osoittaneet sitoutuneensa eurooppalaisten arvojen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen ja syrjinnän torjumiseen, romanien integraatiota Eurooppaan koskeva todellinen tilanne on masentava. Euroopan romanien enemmistö elää köyhissä sosiaalisissa oloissa ja ongelmat, joiden kanssa he kamppailevat, eivät ole muuttuneet vuosiin; suurimmat näistä ongelmista ovat sosiaalinen syrjäytyminen, työttömyys, erottelu koulussa ja romaninaisten kohtaamat monet esteet.
Euroopan talouskriisin aikana on helppoa etsiä syntipukkia heikoimmassa yhteiskunnallisessa asemassa olevien ryhmien edustajista, ja siksi väkivaltaiset teot romaneja kohtaan lisääntyvät, ja niiden kohteina ovat syyttömät ihmiset, joihin kohdistuneilla hyökkäyksillä on ollut kohtalokkaita seurauksia useammin kuin kerran.
Sellaisessa tilanteessa ratkaisu ei ole sormenjälkien kerääminen etnisesti syrjivällä tavalla tai sellaisten lainvalvontaelinten tai puolisotilaallisten joukkojen perustaminen, joiden toimien tarkoituksena on juurruttaa kunnon ihmisiin pelko, jotta heidät saadaan peloteltua pois. Todellinen vastaus on romaneja käsittelevä EU:n strategia, joka perustuu viiteen alaan: koulutus, työllisyys, asuminen, terveydenhuolto ja romanien aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan. Ilman sellaista romaneja käsittelevää EU:n politiikkaa ei voi olla myöskään romaneja käsittelevää kansallista politiikkaa.
Zita Pleštinská
(SK) Euroopan unionin velvollisuus on antaa romaneja käsittelevä strategia, vaikka jäsenvaltioidenkin pitäisi olla aktiivisempia tällä alalla. Minä asun itse Slovakian alueella, jossa romanit muodostavat noin kymmenen prosenttia väestöstä. Sen ansiosta tunnen läheisesti heidän erityisen sosiaalisesti epäedullisen tilanteensa. Päävastuu on paikallisen itsehallinnon edustajilla, jotka usein jätetään yksin käsittelemään hyvin monimutkaisia aiheita, jotka liittyvät pääasiassa työllisyyteen, mikä on seurausta romaniväestön alhaisesta koulutusasteesta.
Jos aiomme löytää tasapainoisia ratkaisuja, meidän on ennen kaikkea otettava vuoropuheluun mukaan romanivähemmistön edustajat, jotka tuntevat läheisesti tämän yhteisön ongelmat. Vain siten ratkaisumme voivat olla tehokkaita. Euroopan sosiaalirahasto on tärkein väline ihmisten integroitumisessa työmarkkinoille. Kehotan jäsenvaltioita varmistamaan, että liiallisilla hallinnollisilla esteillä ei estetä kansalaisjärjestöjä ja paikallisia itsehallintoja hakemasta Euroopan sosiaalirahaston rahoitusta hankkeilleen, joilla tuetaan romaneja koskevan kysymyksen tehokasta ratkaisua.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Tuen periaatteessa komission kantaa. Vaikka romaniyhteisöä koskevasta ongelmasta on keskusteltu useasti, emme ole vieläkään löytäneet soveliainta ratkaisua, jonka avulla he voisivat integroitua kestävästi yhteiskuntaan. Mielestäni tämä koskee kaikkia jäsenvaltioita. Perussyy on edelleen siinä, että ongelmassa keskitytään etnisyyteen. Aivan kuin olisimme "etnistäneet" romanien sosiaaliset ongelmat ja käsitelleet niitä ongelmina, jotka kuuluvat ainoastaan erilliselle etniselle ryhmälle. Meidän on muutettava lähestymistapaa. Kyllä, valtava osa romaneista on köyhiä, eikä heillä ole asuntoa eikä riittävää koulutusta, mutta nämä ongelmat eivät kuitenkaan koske ainoastaan heitä. Näiden sosiaalisten ongelmien yhdistäminen yhdeksi erilliseksi etniseksi ongelmaksi johtaa avoimeen syrjintään. Sen takia heidän integroitumisestaan on tullut monimutkaisempaa, intensiivisempää, ja heidän ongelmiensa ratkaisemisesta on tullut vaikeampaa. Siksi on tärkeää, että panemme täytäntöön yksilöiden oikeuksien suojelua koskevaa politiikkaa ja että meillä on perusväline: rahoitus.
Meillä on Bulgariassa monia ongelmia, jotka liitämme romaneihin, ja tämä on johtanut siihen, että olemme ryhtyneet toimiin sellaisten puiteohjelmien laatimiseksi, joilla ratkaistaan heidän etnisen syrjintänsä aiheuttavat sosiaaliset ennakkoedellytykset. Tarjoamme keskustelua puiteohjelman peruselementeistä sellaisten muiden jäsenvaltioiden kanssa, joille tämä on huomattava ongelma.
Elly de Groen-Kouwenhoven
(NL) Romaneja koskevan kysymyksen ja Yhdysvaltojen rotua koskevan kysymyksen välillä on mielestäni samankaltaisuutta. He onnistuivat ratkaisemaan sen - ainakin osittain - ja he ovat edistyneet huomattavasti presidentti Obaman voiton myötä, mutta skandaali - paremman sanan puutteessa - jatkuu edelleen Euroopassa.
Miksi me kaikki hyväksyimme tämän päätöslauselman täällä täysistunnossa tammikuussa? Siihen oli hyvä syy. Päätöslauselmassa todettiin muun muassa, että kannatamme romaniyksikköä komissiossa, romaneja käsittelevää EU:n strategiaa, yleistä lähestymistapaa, johon kuuluu jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö sekä Etyjin (Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö) romaneja koskevaa lähestymistapaa Siitä ei ole ollut tuloksena mitään lukuun ottamatta huippukokousta, jossa puhuttiin vielä enemmän tekemättä yhteistyötä romanien osalta tai heidän kanssaan.
Voin kertoa teille, että romaniyhteisö, jonka kanssa olen tehnyt kymmenen vuotta tiivistä yhteistyötä, oli erittäin pettynyt tulokseen. Olen pahoillani, arvoisa komission jäsen Špidla, että en voi olla innoissani foorumistanne, joka on jälleen uusi keskustelufoorumi, vaikkakin korkealla tasolla, kahdenvälisten kokousten puitteissa. Olemme puhuneet paljon. Jos jotakin tarvitsemme, se on toiminta.
Luin äskettäin artikkelin, joka alkoi seuraavilla sanoilla: verilöyly on lähestymässä. Monissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on virkapukuisia järjestyksenvalvojia, jotka provosoivat romaneja. Pitäisikö meidän odottaa, kunnes meillä on Italian kaltaisia tilanteita, joissa poltetaan kokonaisia kyliä?
Hannes Swoboda
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin pyytää anteeksi parlamentilta ja puhemieheltä, että saavuin niin myöhään, erityisesti siksi, että minä olen se, joka muistuttaa ryhmämme kollegoita täsmällisyydestä. Siksi se on minulle kaksin verroin noloa.
Haluaisin esittää vain yhden huomion. Olen kuunnellut sekä ministeri Jouyet'a että komission jäsentä. Olemme täysin samaa mieltä tavoitteista, mutta kiireellisyys, Euroopan unionin peräänantamattomuus jäsenvaltioiden - sekä ehdokasvaltioiden ja mahdollisten ehdokasvaltioiden - osalta ei ole tarpeeksi lujaa.
Se, mitä äskettäin näimme esimerkiksi Belgradissa ja muissa maissa mutta myös Euroopan unionissa, on jo mainittu. On skandaalimaista, että puhumme tänään edelleen romanien leireistä. Haluaisin siksi pyytää kiireesti sekä neuvoston että komission edustajia varoittamaan ja kehottamaan lujemmin jäsenvaltioita suorittamaan viimeinkin tehtävänsä täysimääräisesti. Kuva ei ole niin ruusunpunainen, miksi se on joskus täällä kuvattu.
Olen kiitollinen Daniel Cohn-Benditille, että hän oli niin suvaitsevainen, että antoi minun puhua.
Puhemies
(EN) Minä johdan tätä istuntoa, ei Daniel Cohn-Bendit. Siirryimme juuri catch-the-eye-menettelyyn. Siksi saitte puheenvuoron, joten kenelläkään ei ole etuoikeuksia.
Jean-Pierre Jouyet
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa, että tämä on ollut erittäin tärkeä keskustelu neuvostolle. Se, mitä olen siitä saanut, on se, kuten monet teistä ovat korostaneet, että romanit ovat ryhmänä heikossa asemassa ja että he ovat hyvin alttiita köyhyydelle, syrjinnälle ja rasistisille hyökkäyksille. Se on sanottu, ja valitettavasti se on totta, kuten monet teistä ovat korostaneet.
Kuten Adrian Severin, Daniel Cohn-Bendit ja Viktória Mohácsi aivan oikein sanoivat, on myös selvää, että emme saa elätellä väärää optimismia ja että strategian täytäntöönpano on erittäin vaikeaa. Kuten korostitte, meidän on päivittäisessä toiminnassamme tehtävä ero niiden välillä, jotka ovat asettuneet paikoilleen, ja niiden välillä, jotka edelleen vaihtavat paikkaa. He eivät ole sama asia: heidän käytäntönsä ja elinolonsa eivät ole samat. Päivittäisissä käytännöissä, vaikka me todella haluamme auttaa, se todella on vaikeaa todellisuudessa. Emme saa joutua naiivin optimismin uhreiksi: meidän on ryhdyttävä päättäväiseen, jatkuvaan toimintaan, ja sanoisin teille, hyvä Adrian Severin, että se, että Romania käynnisti neuvoston työn tällä alalla, on myös hyvä merkki, ja se, että neuvosto on ottanut tämän asian esille maanmiestenne kehotuksesta, on erittäin tärkeää.
Meidän on mielestäni oltava tietoisia siitä, että meillä on edessämme pitkä tie: meidän on ilmaistava se selkeästi, kuten te olette tehneet. Mielestäni ainoa mahdollinen vastaus on, kuten on sanottu, rakenteiden ja kumppanuuksien perustaminen. Sitä me teemme nyt, mutta se on todella erittäin vaikeaa.
Toiseksi, kuten olette korostaneet, on olennaista, että omaksumme tähän eurooppalaisen lähestymistavan, ei vähiten siksi, että se on erittäin suuresti rajatylittävä ongelma eikä ollenkaan puhtaasti kansallinen. On myös kuitenkin ilmiselvää - ja sanon tämän komission puolesta ja esitettyjen kommenttien osalta - että meidän on ilmaistava sangen selkeästi se, että jäsenvaltioilla on myös erityinen vastuu tässä asiassa. Voimme tehdä lainsäädäntöaloitteita EU:n tasolla vain, jos ne kuuluvat perustamissopimuksilla tälle hetkellä unionille annettuun toimivaltaan. Meidän on - ja sanoisin tämän sekä Roberta Angelillille että Lívia Járókalle - myös ryhdyttävä todellisiin toimiin kansallisella tasolla.
Siksi, yhteenvetona, olen sitä mieltä, että tänä vuonna ilmiö on tunnustettu laajemmin - vaikka, kuten myönnätte, se on ollut liian hidasta. En ole varma, pitääkö meidän seurata sitä, mitä on sanottu, ja millä perusteella voimme tehdä sen, vähemmistöjä koskevan ongelman osalta. Neuvoston on lisäksi jatkettava työtään ja, ennen kaikkea, jäsenvaltioiden toimia ja sekä kansallisella että paikallisella tasolla jo aloitettuja toimia on vauhditettava, koska nykyinen tilanne on epäinhimillinen, eikä sitä voida hyväksyä. Meidän on myös kuitenkin tunnustettava, että se on käytännössä todella monimutkainen ongelma. Paljon kiitoksia huomioistanne.
Vladimír Špidla
Hyvät parlamentin jäsenet, komissio katsoo, että romanien tilanne on eettisesti ja poliittisesti pakottava, ja se on tietenkin valmistautunut tekemään kaiken voitavansa edistääkseen johdonmukaista lähestymistapaa ja vahvistaakseen vuorovaikutusta sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioiden toimien tasolla, jotta jäsenvaltiot voivat keskittyä enemmän kehittämään toimia, joilla pyritään romanien osallisuuteen eikä niinkään toimia, jotka usein johtavat heidän syrjäytymisensä jatkumiseen. Komissio painostaa jäsenvaltioita käsittelemään tätä tavalla, jossa otetaan kulttuuri huomioon, ja ottamaan huomioon romanien erityistarpeet mutta samalla pyrkimään siihen, että heille luodaan pääsy valtavirtaan, koulutukseen, työmarkkinoille ja asumiseen. Komissio ei kuitenkaan voi teeskennellä, että se voi edustaa jäsenvaltioita tällä alalla, koska se olisi sekä tehotonta että epäoikeudenmukaista.
Hyvät parlamentin jäsenet, ponnistelumme on selkeästi kaksinkertaistettava, mutta huolimatta siitä, että olemme edelleen kaukana tavoitteestamme, on selvää, että asioita on alkanut tapahtua, koska ensimmäinen romaneja käsittelevä eurooppalainen foorumi on jo itsessään muutos. Se, että Euroopan unioni ottaa esiin romaneja koskevan kysymyksen, ja se, että sitä käsitellään nyt säännöllisesti korkeimmilla tasoilla, ovat myös muutoksia. Jos saamme romaneja käsittelevän foorumin perustettua ja toimimaan tehokkaasti, olemme luoneet asianmukaisen perustan, jolta voimme valvoa kehitystä, tehdä ehdotuksia ja koordinoida politiikkaa paljon paremmin kuin tähän mennessä. Hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin palata puheenvuoroni alkuun. Komissio katsoo, että romanien tilanne on eettisesti ja poliittisesti pakottava, ja se tekee kaiken voitavansa valmiuksiensa ja valtuuksiensa rajoissa.
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Marian-Jean Marinescu  
Meidän on tunnustettava, että romanien integroitumisessa ei ole saatu tarpeeksi edistystä aikaan sen jälkeen, kun komissio antoi tästä aiheesta ensimmäisen kehotuksensa vuonna 2005.
Ensimmäinen askel sitä kohti olisi romanien koulutusta edistävän politiikan luominen. Valtion lisäksi kansalaisjärjestöjen on vastattava tämän politiikan hallinnasta, eikä niiden enää tarvitse ottaa päätavoitteekseen syrjintätapausten tunnistamista vaan etnisten ryhmien kouluttaminen. Tämä ratkaisu perustuu siihen, että sen lisäksi, että julkiset viranomaiset kantavat vastuunsa, myös romaniyhteisöt tekevät niin.
Jotkin romanien työttömyyden syistä johtuvat lukutaidottomuudesta, koulutuksen ja ammattitutkintojen puutteesta, puhumattakaan tiedonsaannin puutteesta.
Tämän etnisen ryhmän koulutusta koskeva uudistus voidaan toteuttaa kolmella tavalla: lukutaidottomuuden tason laskeminen, opintojen loppuun saattamisen varmistaminen ja ammatillinen erikoistuminen ja uudelleenkoulutus. Kyseisessä uudistuksessa on kunnioitettava romanien erityistä kulttuuria ja perinteitä ja samalla yhdistettävä opetusjärjestelmä Euroopan kulttuurin ja sivilisaation arvoihin.
Kehotan komissiota laatimaan romanien integroitumista EU:n tasolla koskevan yksittäisen suunnitelman, joka perustuu yhteistyöhön nykyisten hallitustenvälisten ja kansalaisjärjestöjen hankkeiden välillä. Se sisältää myös hankkeet, joissa on koulutuslaitosten edustajia. Tavoitteena pitäisi olla laadukkaan koulutuksen saatavuutta koskevan aseman nostaminen, jotta siitä tulee yhteisön toimien perustavoite.
