Direktīvas 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, piemērošana (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts darba kārtībā ir Cottigny kunga, kurš pārstāv Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju, ziņojuma par Direktīvas 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, piemērošanu, īss izklāsts.
Jean Louis Cottigny
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Es vispirms vēlētos pateikties vairākiem "ēnu” referentiem par viņu atvērtās pieejas darbu mūsu sadarbības laikā pie šā dokumenta teksta sagatavošanas Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā.
Dalībvalstīm ir jāuzlabo direktīvas par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu piemērošana, jo īpaši pašreizējā finanšu krīzes un tās ietekmes uz uzņēmumiem kontekstā, tā kā tie pārstrukturējas, apvienojas vai tiek pārcelti uz ārvalstīm. Tas ir vēstījums, kuru Nodarbinātības komiteja mēģina nodot šajā iniciatīvas ziņojumā.
Eiropas Savienībai ir 23 miljoni uzņēmumu, kuros ir mazāk par 250 darbiniekiem. Tie ir 99 % uzņēmumu un tie nodarbina vairāk nekā 100 miljonus cilvēku. Darba ņēmēju tiesības uz informēšanu un uzklausīšanu ir būtiska sociālās tirgus ekonomikas sastāvdaļa.
Direktīvas 2002/14/EK transponēšana dažās dalībvalstīs ir ievērojami novilcināta. Šajā pastāvīgajā ziņojumā mēs norādām uz to, ka šīs direktīvas ietekme ir acīmredzama valstīs, kur nav nekādas vispārējas darbinieku informēšanas un uzklausīšanas sistēmas.
Es aicinu uzlabot direktīvas transponēšanu dalībvalstīs. Mēs aicinām, lai Komisija pēc iespējas drīzāk veiktu pasākumus tā nodrošināšanai, ka dalībvalstis pareizi transponē šo direktīvu, un pienākumu neizpildes procedūru uzsākšanai pret tām dalībvalstīm, kuras nav transponējušas direktīvu vai nav to transponējušas pareizi.
Ziņojumā arī uzsver to, ka savos transponēšanas pasākumos dažas dalībvalstis nav iekļāvušas atsevišķas jauno darba ņēmēju grupas, sievietes, kas strādā nepilnu darba dienu, vai darbiniekus, kurus nodarbina neilgu laiku saskaņā ar pagaidu līgumiem.
Mēs aicinām, lai dalībvalstis precīzi definētu jēdzienu "informācija”, ļaujot darbinieku pārstāvjiem pārbaudīt sniegtos datus un nesamierināties ar informēšanas procedūras beigu gaidīšanu, ja uzņēmumu lēmumiem ir tieša ietekme uz darbiniekiem. Dalībvalstīm bez iedarbīgām, samērīgām un preventīvām sankcijām tiek prasīts ieviest tās. Visbeidzot, attiecībā uz uzlabotu dažādu juridisko instrumentu saskaņošanu mēs arī aicinām Komisiju izvērtēt to, kas ir nepieciešams sešu direktīvu un regulas par darbinieku informēšanu saskaņošanai, lai varētu veikt jebkādus grozījumus ar mērķi novērst pārklāšanos un pretrunas.
Tā kā šāda veida darba ņēmēju tiesību attīstība ir vairāk nekā izdevīga, Savienībai pašai pret sevi ir pienākums nodrošināt, ka dalībvalstis pareizi un pilnībā transponē direktīvas pienākumus. Ir svarīgi, ka visi Eiropas Savienības darba ņēmēji zina, ka Eiropa atbalsta viņus viņu iesaistē sava uzņēmuma dzīvē, savā ikdienas dzīvē kā darba ņēmējiem, un jo īpaši šobrīd.
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es pienācīgi ņemu vērā Cottigny kunga ziņojumu par to, kas ir svarīga direktīva, ar kuru Eiropas Savienības līmenī nostiprina darba ņēmēju sociālās pamattiesības. Komisija piešķir lielu nozīmi darbinieku informēšanai un uzklausīšanai gan dalībvalstu līmenī, gan starpvalstu līmenī, jo īpaši pašreizējā finanšu krīzes sarežģītajā kontekstā.
Mēs ierosinājām direktīvas par Eiropas darba padomēm pārstrādāšanu. Tas ir veiksmīgi pabeigts. Mēs turpinām mūsu darbu pie pārstrukturēšanas prognozēšanas un sociāli atbildīgas pārvaldības un jautājumiem, kas Eiropas Savienības līmenī rodas sarunu par starpvalstu nolīgumiem rezultātā.
Kā izskaidrots tās 2008. gada 17. marta paziņojumā Komisijas galvenā interese attiecībā un Direktīvas 2002/14/EK piemērošanu ir, ka tai ir jābūt visaptverošai un efektīvai sadarbībā ar dalībvalstīm, kā arī ar abām nozares pusēm - strādājošo un darba devēju organizācijām, kurām ir ārkārtīgi svarīga loma, kā jūs zināt. Ir jāņem vērā, ka ar šo direktīvu tikai izveido vispārēju sistēmu, ko var īstenot un attīstīt abas nozares puses, jo īpaši uzņēmuma līmenī.
Komisija veic un atbalsta pasākumus, lai padziļinātu izpratni, veicinātu paraugprakses apmaiņu un paplašinātu visu iesaistīto pušu kompetenci ar semināriem, apmācības kursiem, pētījumiem un finansiālo atbalstu projektiem, jo īpaši saskaņā ar konkrēto budžeta pozīciju.
Komisija arī uzrauga šīs direktīvas kā "līgumu uzraudzītājas” pareizu piemērošanu: piemēram, ja sūdzības ir iesniegušas arodbiedrību organizācijas. Tomēr līdz šim Komisija ir saņēmusi ļoti maz sūdzību par šīs direktīvas piemērošanu.
Priekšsēdētājs
Darba kārtības punkta apspriešana ir pabeigta.
Balsojums notiks ceturtdien, 2009. gada 19. februārī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Silvia-Adriana Ţicău  
rakstiski. - (RO) Direktīvas 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, transponēšana atsevišķās dalībvalstīs ir ievērojami novilcināta.
Es uzskatu, ka ir nepieciešams palielināt darba ņēmēju demokrātisku iesaistīšanu to lēmumu pieņemšanā, kuriem ir ietekme uz uzņēmumu, ņemot vērā pašreizējās finanšu krīzes globālo raksturu, kura vienādi ietekmē dalībvalstis to ekonomiskajā tīklā un rada bailes par pārstrukturēšanu, apvienošanos un pārvietošanu.
Uzņēmumu pārstrukturēšanās gadījumā es aicinātu padarīt pieejamus Eiropas fondus un sniegt palīdzību darba ņēmējiem, ne tikai uzņēmumiem. Es arī uzskatu, ka tai ir jākļūst par obligātu praksi situācijā, kur tiek pārstrukturēts starpvalstu uzņēmums, lai sarunās tiktu uzaicināti piedalīties un uzklausīti arodbiedrību pārstāvji no visām uzņēmuma filiālēm, ne tikai pārstāvji no tās dalībvalsts, kurā uzņēmumam ir tā galvenais birojs.
Es uzskatu, ka ir svarīgi regulāri atjaunināt tiesību aktus par darba ņēmēju tiesībām tikt informētiem un uzklausītiem, un iekļaut šo lietu Eiropas sociālā dialoga darba kārtībā gan starparodu, gan nozares līmenī.
