Efektīvāka politika attiecībā uz lidostu jaudu un apkalpošanu uz zemes (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir debates par A. E. Jensen ziņojumu Transporta un tūrisma komitejas vārdā par lidostu jaudu un apkalpošanu uz zemes: virzība uz efektīvāku politiku.
Anne E. Jensen  
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, spriedze Eiropas lidostās pašlaik ir tik liela, ka pat vissīkākais kavējums vienā lidostā var nozīmēt ievērojamus kavējumus citās. Turklāt ilgstošais gaisa satiksmes pieaugums palielinās problēmas lidostās, un tam būs negatīva ietekme uz efektivitāti, konkurētspēju un vidi. Jaudas problēmas Eiropas lidostās nav tikai valsts, bet arī Eiropas problēma, un tādēļ es atzinīgi vērtēju Komisijas rīcības plānu un 14 punktu plānu kā sākuma soli virzībā uz jaudas uzlabošanu Eiropas lidostās.
Tomēr Komisijas priekšlikumi ir nepietiekami, un tādēļ mans ziņojums ierosina, lai Komisija izstrādā līdz 2009. gadam ģenerālplānu lidostu jaudas sekmēšanai Eiropā. Protams, ka būvēt un paplašināt lidostas kopumā ir dalībvalstu atbildība. Ģenerālplānam ir jābūt instrumentam jeb metodei, kā nodrošināt, lai dalībvalstis koordinē savas iniciatīvas veicināt un paplašināt lidostu jaudu.
Problēma ir jāpārbauda no pārrobežu redzespunkta. Lidostām ir dažādas raksturīgas īpatnības, dažādas stiprās puses, bet savstarpēja sadarbība ir svarīga. Tas attiecas ne tikai uz sadarbību starp lidostām, bet arī uz sadarbību ar citiem transporta veidiem un infrastruktūrām, kas ieskauj lidostas ("komodalitāte”).
Es gribu pateikties gan Komisijai, gan citu politisko grupu pārstāvjiem - S. El Khadraoui, G. Jarzembowski, A. Lopez-Istśriz White un E. Lichtenberger - par viņu ārkārtīgi konstruktīvo sadarbību pie šī ziņojuma, un man ir prieks, ka Parlaments var sniegt skaidru vēstījumu, kas rāda plašu atbalstu gan attiecībā uz lietām, kas saistītas ar jaudu, gan direktīvas liberalizēšanu par "apkalpošanu uz zemes”.
Protams, ka lidostas tiek gan mīlētas, gan nīstas. Tās rada izaugsmi un labklājību un nodrošina saikni starp reģioniem, bet tās arī rada troksni un piesārņojumu un aizņem platību. Ir svarīgi, lai problēmas tiek risinātas tādā veidā, kas ir piemērots visām attiecīgajām pusēm. Vispirms mēs piedāvājam sekmēt videi draudzīgu jaudas paplašināšanu. Lidostu pārslogojums pats par sevi var negatīvi ietekmēt vidi, ja lidmašīnas tiek atstātas darba režīmā, kas noved pie nevajadzīgām CO2 emisijām. Tāpēc arī es atzinīgi vērtēju Komisijas iniciatīvu iekļaut aviāciju Eiropas Savienības Emisiju tirdzniecības shēmā. Es vēlos tomēr uzsvērt, ka mums ir svarīgi, lai šīs lietas tiek īstenotas arī globālā līmenī. Otrkārt, Komisijai ir svarīgi sekot līdzi tam, kā valstis īsteno kopējos noteikumus par laika nišu piešķiršanu. Šajā sakarībā ziņojums arī pieprasa Komisijai noteikt laika grafiku un termiņus, lai stiprinātu sadarbību starp kaimiņu dalībvalstīm attiecībā uz funkcionālu gaisa telpas bloku (FAB) celtniecību. Šajā jomā būtiskiem uzlabojumiem ir jābūt līdz 2008. gadam - Parlamentam tā ir augsta prioritāte. Treškārt, iedomāties, ka ir iespējama jebkāda lidostas jaudas paplašināšanās bez reģionālās un vietējās administrācijas pamatīgas iesaistīšanās un sadarbības, ir sapņot, skatoties mākoņos. Tāpēc ir svarīgi izveidot starp Eiropas reģioniem dialogu par lidostu jaudas paplašināšanas koordinēšanu. Reģioni var apmainīties ar pieredzi un savstarpēji mācīties (Kāda ir lidostas vides ietekme uz apkārtnes iedzīvotājiem? Kādi teritoriālie attīstības plāni ir izstrādāti? Kāda nozīme ir lidostai teritorijas vispārējā attīstībā un nodarbinātībā?) un varbūt no tā izveidot labu praksi.
Es ceru, ka padome atbalstīs galvenās idejas šajā ziņojumā, proti, to, ka Komisijas rīcības plāns ir nepietiekams, ka ir jāizveido vadoši norādījumi lidostu jaudas optimizēšanai un attīstīšanai, ka papildu jauda tomēr ir vajadzīga un ka pēc vārdiem ir jānāk rīcībai.
Mana ziņojuma otra daļa attiecas uz apkalpošanu uz zemes - tas ir, uz visu apkalpošanu, kas saistīta ar lidmašīnu un lidostu, sākot ar degvielas uzpildi un bagāžas apkalpošanu un beidzot ar pasažieru reģistrēšanas procedūru. Komisija gatavojas pārskatīt pašreizējo direktīvu par apkalpošanas uz zemes pieejamību Kopienas lidostās, kas, kā mēs zinām, ir ērkšķains jautājums. Es gribu atkārtoti pateikties pārstāvjiem par konstruktīvo sadarbību, kāda mums izveidojās. Mēs vienojāmies, ka Komisijai ir jāveic atjaunota analīze par pašreizējās "apkalpošanas uz zemes” direktīvas īstenošanu un ietekmi, pirms mēs iekļaujam darba kārtībā jaunu liberalizēšanas plānu. Mums ir jāgūst pilns pārskats par ietekmi uz lietotājiem, pasažieriem un personālu, un nākamajai direktīvai jānodrošina apkalpošanas kvalitāte uz zemes un pienācīgi darba apstākļi personālam. Mums ir jānodrošina, ka nav nekādu monopolistisku nosacījumu un ka ir skaidri noteikumi konkursiem par iepirkumiem, lai iesaistītu lietotājus. Es ceru, ka šis ziņojums iedvesmos Komisiju turpināt gan darbu pie "apkalpošanas uz zemes” direktīvas, gan 14 punktu plāna.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es gribu pateikties jums, A. Jensen, un Transporta un tūrisma komitejai. Paldies jums par atbalstu Komisijas rīcības plānam un par jūsu saistībām ar Kopienas gaisa satiksmes politiku.
Viens no aviācijas politikas uzdevumiem ir pārslogojumu novēršana Eiropas lidostās. Mūsu rīcības plāns koncentrē uzmanību uz saskaņotas globālas lidostu politikas attīstīšanu. Tas paredz pašreizējās lidostu caurlaides jaudas optimizēšanu un jaunas infrastruktūras plānošanas uzlabošanu, novēršot pretstatu ar tīri vietējiem risinājumiem un šauro vietu veidošanos. Kā Eiroparlaments to ļoti labi saprot, Eiropas lidostu tīkla optimālu darbību var garantēt tikai tad, ja vietējā darbība veidojas kā saskanīga globālas politikas daļa. Komisijas ierosinātais darbības kurss ir iecerēts reālistisks, jo tas ņem vērā ekonomiskos un vides ierobežojumus, ar kuriem ir jārēķinās. Tas ir iemesls, A. Jensen, kāpēc sākotnēji priekšroka tiek dota labākai esošo lidostu jaudu izmantošanai, pateicoties attīstībai un jaunas tehnoloģijas saskaņotai īstenošanai. Ir pietiekami acīmredzams, ka, ja mēs iegūstam Vienoto gaisa telpu ar funkcionāliem gaisa satiksmes kontroles blokiem, mēs varēsim izmantot esošo infrastruktūru daudz labāk. Tiesa, jaunas infrastruktūras celšana kļūs par cēloni vēl vairākām problēmām it sevišķi lielās pilsētu teritorijās ar lielu gaisa satiksmes pieprasījumu. Mūsu rīcības plāns tomēr pievēršas jaunas infrastruktūras radīšanas problēmai, kas bieži ir būtiska, un mēs vēlamies plānot novietojuma un derīguma ziņā labāk vērtējamu jaunu infrastruktūru, lai padarītu to videi draudzīgāku.
Transporta un tūrisma komiteja 2. oktobrī pieņēma secinājumus, priekšsēdētājas kundze, kas nav tik ambiciozi kā Parlamenta secinājumi. Ļoti daudzas dalībvalstis, kas, iespējams, vairāk noskaņotas ieklausīties tajos, kuri vada paši savas lidostas, nelabprāt pieņem Kopienas koordinēšanu un labprātāk turpina piešķirt prioritāti vietējiem risinājumiem, ko īsteno katrā lidostā. Šāda nevēlēšanās vēl jo vairāk apgrūtina rīcības plāna īstenošanu, bet EP atbalsts ļaus Komisijai strādāt īpaši iniciatīvu virzienā, pamatojoties uz A. Jensen veikto šeit.
Es pateicos viņai, un es gribu pateikties arī Transporta un tūrisma komitejai par tās darba kvalitāti, par to, ka tā palīdzēja mums virzīties uz priekšu šajā jautājumā attiecībā uz visas gaisa satiksmes nozares saskanīgu, ilgtspējīgu attīstību.
John Purvis  
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinuma sagatavotājs. - Priekšsēdētājas kundze, panākumi aviācijas rūpniecībā ir devuši milzīgu ieguldījumu ekonomiskajā progresā un vispārējā labklājībā, un tie var arī turpmāk to darīt. Šī rūpniecības nozare nav pelnījusi vides speciālistu naidīgumu, kas bieži tiek vērsts pret to. Šī attieksme ir arī politiski nesaprātīga, jo visi mūsu vēlētāji gūst no tās milzīgu labumu gan savā darbā, gan atpūtā. Aviācija ir paveikusi daudz, lai pildītu vides prasības, attīstot un pieņemot jaunu tehnoloģiju un uzlabojot rīcības lietderību. Uz politiķiem un administratīvajām iestādēm, un regulatoriem gulstas atbildība pildīt viņu pienākuma daļu, izsniedzot atļaujas un ar entuziasmu veicinot ilgstošu uzlabojumu.
A. Jensen izcilajā ziņojumā ir iekļauts daudz no tā, ko mūsu komiteja ierosināja. Bet ir trīs lietas, ko Ekonomikas un monetārā komiteja izvirzīja savā atzinumā un kas nav atradušas vietu ziņojuma galīgajā redakcijā.
Pirmkārt, līdz ar klusāku gaisa kuģu ienākšanu ir jābūt iespējai mazināt ierobežojumus lidostu darba sākšanas laikam un virzīties uz 24 stundu darbību gandrīz visur. Tas ievērojami uzlabotu lidostu infrastruktūru un pašu gaisa kuģu kapitāla un jaudas izlietojumu, veicinot labāku ražīgumu un lētākus pakalpojumus ar proporcionāli mazāku ietekmi uz vidi.
Otrkārt, efektīvu pakalpojumu sniedzēju izvēle uz zemes arī var veicināt ražību, uzlabojot lidostas infrastruktūras izmantošanu, sevišķi gadījumos, kad viņi paātrina gaisa kuģu atgriešanos un veicina labu laika grafika ievērošanu un pasažieru apmierinātību.
Treškārt, mēs atbalstījām tirgus spēku izmantošanu, atklātās izpārdošanās sadalot lidostu laika nišas, atmetot vectēvu tiesības, saglabājot noteiktu laika nišu daļu lielajās lidostās būtiskiem reģionāliem pakalpojumiem.
Iestādēm, kas ir atbildīgas par aviosabiedrību darbības vides nodrošināšanu, jāveicina lielāks ražīgums, gādājot par atbilstīgu un efektīvu infrastruktūru un nosakot vienīgi pienācīgus regulējošus nosacījumus.
Thomas Mann
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, daudzi no jums droši vien ir lidojuši šurp uz Briseli caur manas dzimtās pilsētas Frankfurtes pie Mainas lidostu. Strauja apkalpošana ir galvenais kvalitātes faktors pakalpojumu dienestiem uz zemes, kas ir atbildīgi par lidmašīnu iekraušanu un izkraušanu, tīrīšanu un degvielas uzpildīšanu un ērtību sagādāšanu pasažieriem ar šo sistēmu.
Tomēr šiem darba procesiem ir jābūt savstarpēji nevainojami saskaņotiem. Lai uzturētu atbilstību labiem profesionāliem standartiem visās Eiropas lidostās, Eiropas Parlaments pieņēma lēmumu vēl 1996. gadā par to, ka līdztekus lidostas operatoriem tikai tie pakalpojumu sniedzēji saņems licenci darbam lidostās, kas var ilgstoši nodrošināt efektīvu darbošanos. Tomēr šo pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots. Arī toreiz tāpat kā tagad es biju Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinuma sagatavotājs un varēju novērst šo pakalpojumu neierobežotu liberalizēšanu.
Pilnībā novērtējot konkurences nepieciešamību, to var pieņemt vienīgi tad, ja tā ir godīga un nenāk par sliktu darbiniekiem vai drošībai. Ne katrs piegādātājs var garantēt prasīto augsto apmācības līmeni, atbilstošus algu vai labu pakalpojumu līmeņus. Nežēlīga cenu konkurence nozīmē, ka arvien vairāk darbavietu tiek aizvietotas ar zemas kvalitātes pagaidu līgumu un uzņēmuma līgumu darbiniekiem.
Es gribu izteikt paldies Anne Jensen. Mana Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja un jūsu Transporta un tūrisma komiteja ir apvienojušas spēkus un aicinājušas Komisiju nodrošināt, ka, pirmkārt un galvenokārt, 1996. gada direktīva tiek pienācīgi īstenota visās ES dalībvalstīs. Dati, ko mēs saņēmām, ir novecojušies. Tie dod ziņas tikai par 15 dalībvalstu pieredzi. Mums ir vajadzīga rūpīga analīze par liberalizācijas priekšrocībām un trūkumiem gan attiecībā uz darbiniekiem, gan pasažieriem. Pakalpojumi apkalpošanai uz zemes ir galvenais ieguldījums aviācijas drošumam un drošībai. Tādas jutīgas infrastruktūras kā Eiropas lidojumu centrs Frankfurtē pie Mainas un citviet ir pilnīgi nepiemērotas lietošanai tiem indivīdiem, kuri negribot ir harmonizācijas pasākumu galvenais cēlonis Eiropā.
Mieczysław Edmund Janowski
Priekšsēdētājas kundze, komisār, Reģionālās attīstības komitejas vārdā es gribu apsveikt A. Jensen par izcili labi veikto darbu.
Tehniskie un organizatoriskie jautājumi ir ļoti svarīgi saistībā ar lidostas jaudu. Šajā jautājumā ir jāpieņem kopveseluma jeb holistiskā pieeja, tomēr uzmanības lokā turot arī lidostu vietējo un reģionālo vidi. Gaisa satiksme ir palīdzējusi uzlabot teritoriālo, ekonomisko un sociālo kohēziju, it sevišķi gadījumos, kad teritorijas atrodas tālu no centriem. Šādu sakaru pastāvēšana bieži ir izšķirīga, kad runa ir par ieguldījumu izvietojumu un tūristu uzņemšanu. Īsi sakot, šie sakari ir dzīvībai svarīgi reģiona attīstībai. Lidostas ir svarīgas arī, domājot par darbavietu radīšanu. Dalībvalstīm, reģionālām un vietējām iestādēm ir jānodrošina, ka lidostas neatkarīgi no to pārvaldības struktūrām ir iekļautas reģiona teritoriālās plānošanas plānos un valsts attīstības stratēģijā. Ir jābūt arī koordinācijai Eiropas tīklu līmenī.
Lidostas atrašanās vieta ir jānosaka nevis ieinteresēto iestāžu ambīcijām, bet katras atsevišķās situācijas loģikai. Ir gadījumi, kad Savienības robežās, kur samērā plašas pilsētu teritorijas atrodas mazāk nekā 100 km attālumā viena no otras, katrai no tām ir sava lidosta. Būtu saprātīgi vienai lidostai apkalpot abas pilsētas. Lidostas atrašanās vieta ir jāizvēlas tā, lai ļautu tai apkalpot kaimiņu un robežu reģionus. Kur iespējams, jāievieš intermodāli risinājumi, jo ātrvilcienu savienojumi starp lidostām nozīmīgi palielina to jaudu. Protams, ka ir arī būtiski nodrošināt labus transporta sakarus starp lidostām un pilsētu centriem viņu pašu teritorijā.
Par esošo lidostu uzturēšanu un paplašināšanu, un jaunu lidostu būvēšanu ir jāveic atbilstošs teritorijas ietekmes novērtējums. Tas ir sevišķi nepieciešami sakarā ar dabisko vidi, runājot par troksni, izplūdes radīto piesārņojumu, autosatiksmes blīvumu lidostas apkaimē, degvielas uzpildes staciju tuvumu, kā arī sakarā ar meteoroloģiskajiem aspektiem.
Nobeigumā es gribu teikt, pamatojoties uz paša pieredzi un manu vēlētāju paziņojumiem, ka jautājumi attiecībā uz lidostu jaudu ietver sevī daudz vairāk nekā tehniskas lietas, gaisa satiksmes kontroles sistēmas un pacelšanās un nosēšanās koordinēšanu. Attiecīgo uzdevumu organizācija arī ir būtiska, un pārāk bieži tā patiešām ir ļoti slikta. Pasažieru personu pārbaudes ir viens no šiem piemēriem. Th. Mann minēja Frankfurtes lidostu, kur pasažierus kontrolē divreiz, kad vienreiz varētu pietikt. Krietni daudz laika tiek tērēts arī pie bagāžas saņemšanas. Pat izmantojot aviosabiedrības ar labu slavu, notiek pastāvīga kavēšanās it kā tehnisku iemeslu dēļ. Varbūt īstais iemesls ir vienkārši kompetences trūkums?
Nav nekas neparasts lidostā, ka pasažieri jūtas tā, it kā viņi nav vēlami un ir traucēklis. Viņiem rada iespaidu, ka viņi vienkārši maisās pa ceļu personālam un ar savu klātbūtni traucē darba kārtību. Tomēr cilvēkiem ir vajadzīgs lidot, un viņi grib to darīt, arī invalīdi. Gaisa satiksmes pakalpojumi, ko piedāvā aviolīnijas un lidostas, ir jāsniedz, ievērojot drošumu un precizitāti. Pret pasažieriem ir jāizturas vienmēr ar cieņu. Tad abas puses būs laimīgas. Komisāra paziņojums dod man pamatu cerēt, ka kādu dienu tā arī būs.
Philip Bradbourn  
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinuma sagatavotājs. - Priekšsēdētājas kundze, man kā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinuma sagatavotājam ir tikai viens punkts sakāms šajās debatēs, un tas ir attiecībā uz Komisijas priekšlikumu par radio identificēšanu. Sākotnējais priekšlikums piešķirt birkas gan pasažieru bagāžai gan katra iekāpšanas kartei manā izpratnē uzskatāms par nozīmīgu pilsoņu brīvību pārkāpumu vai iespējamu pārkāpumu. Es saskatu maz labuma tam, ka var ar birkām aplīmēt pasažieru kustību pa lidostas termināļiem, un es uzdotu jautājumu par to, cik daudz lidostām maksātu šādu pasākumu īstenošana.
Ir skaidrs labums, ja var ātri identificēt, kur noteiktas bagāžas vai rokas bagāžas atrodas jebkurā laika sprīdī, ar radio frekvences noteicēju, un te es novelku svītru. Mans grozījums, lai ierobežotu bagāžas iezīmēšanu, kas tika pieņemts gan Pilsoņu brīvību komitejā, gan Transporta komitejā, manuprāt, nodrošina īsto līdzsvaru starp iespēju samazināt kavēšanos lidojumiem un ievērot personu brīvības, viņiem riņķojot pa lidostām un termināļu celtnēm. Domājot par šo, es tāpēc varu pilnībā atbalstīt dokumentu, kas ir šodien mūsu priekšā.
Antonio López-Istúriz White
Priekšsēdētāja kungs, es domāju, ka mums ir jāpriecājas par nolīgumu, kas panākts šajā ziņojumā. Tas nepārprotami ir līdzsvarots ziņojums, kas ir jautājuma vienotas izpratnes un vispusīgas izpētes rezultāts.
Es gribu apsveikt referenti Anne Jensen īpaši par viņas gatavību iesaistīties dialogā un vienotā izpratnē, strādājot pie šī ziņojuma.
Šodien vēlāk Eiropas Parlaments gatavojas balsot par ziņojumu, kas skaidri parāda atbalstu Komisijai, lai atvieglotu problēmu sakarā ar lidostu jaudas krīzi. Kā pati Komisija brīdina - un priekšsēdētāja vietnieks Jacques Barrot ir teicis to pašu - tā apdraud efektivitāti, drošību un konkurētspēju visiem, kas ir iesaistīti gaisa satiksmes nozarē. Saskaņā ar statistiku līdz 2025. gadam varētu būt gandrīz 4 miljoni papildu lidojumu gadā, kā rezultātā vairāk nekā 60 Eiropas lidostu strādās ar pilnu jaudu.
Kopš pirmajiem kontaktiem sakarā ar šī ziņojuma sagatavošanu bija svarīgi atcerēties, ka, kā mums ir zināms, Eiropas Komisija nav atbildīga par konkurenci attiecībā uz lidostām, un tāpēc tā diemžēl nevar prasīt no dalībvalstīm veikt pasākumu kopumu par lidostu jaudu. Tomēr Transporta un Tūrisma komitejas locekļi kopā ar Komisiju saprot, ka ir ļoti svarīgi īstenot gaisa satiksmes vadības ģenerālplānu un piedāvāt dalībvalstīm pasākumus, kas ir nepieciešami, lai optimizētu Eiropas lidostu jaudu, līdz ar to samazinot problēmas, ko rada jaudu krīze.
Ziņojums piedāvā pasākumus, kuros ietilpst: apkalpošanas uz zemes izmantošanas uzlabošana; "komodalitātes” veicināšana; darbību plānošanas uzlabošana; izlidošanas secības optimizēšana; un, visbeidzot sakarā ar slavenajām nišām, saskaņotības nodrošināšana starp laika nišām un lidojumu plāniem. Šajā nolūkā mēs esam atbalstījuši Eiropas Gaisa telpas jaudas observatorijas radīšanu Komisijas aizbildnībā.
Es patiesi ceru, ka šis priekšlikums virzīsies uz priekšu.
Saïd El Khadraoui
PSE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es sākumā gribu apsveikt A. Jensen. Es to nedaru tikai formas pēc, bet no sirds. Viņa ir izstrādājusi teicamu un ārkārtīgi līdzsvarotu ziņojumu. Ir skaidrs, ka abi temati, kas bija jārisina, ir ārkārtīgi svarīgi un prasīs ļoti daudz turpmāka darba no Komisijas.
Runājot par lidostu jaudu, ir skaidrs, ka mums ir vajadzīgs globāls pārskats. Iespaidīgā izaugsme radīs problēmas, kas ir acīmredzamas jau tagad, un tās nevar atrisināt vienkārši, ceļot jaunas lidostas šur un tur. Teritorijās, kur tās ir visvairāk vajadzīgas, to darīt būs ļoti grūti vai pat neiespējami iedzīvotāju blīvuma un vietējo iedzīvotāju pretestības dēļ.
Tāpēc vispirms ir maksimāli jāizmanto jaudas, kas mums tagad ir. Ir daudzi veidi, kā to darīt, bet absolūti būtiska ir integrēta pieeja. Ir nepieciešama daudzpusīga politika, kurā mēs apvienojam spēkus visos līmeņos. Tas skar tādu infrastruktūru kā, piemēram, savienojumus ar ātrgaitas dzelzceļa līnijām, labu satiksmi starp pilsētām un lidostām. Tas skar tehnoloģiju.
Jūs jau minējāt CESAR, funkcionālus gaisa telpas blokus, vienotu gaisa telpu, kā arī klusākus gaisa kuģus, kas ļaus vietējiem iedzīvotājiem panest vairāk lidojumu. Tas nav vienkārši. Tomēr, visi šie pasākumi, kopumā ņemot, ir ļoti nozīmīgi. Vienlaikus svarīgs solis uz priekšu ir doma par visu pasākumu kartes izveidi un ģenerālplāna izstrādi lidostu jaudai līdz 2009. gadam. Mēs rēķināmies ar to, ka Komisija to veiks.
Runājot par pakalpojumiem uz zemes, pirmo soļu novērtējums virzībā uz liberalizāciju, kas ir gatavota daudzus gadus, nav pilnībā pozitīvs. Ir skaidrs, ka cenas ir kritušās un ka aviosabiedrības no tā ir guvušas labumu. No otras puses, ietekme uz darbiniekiem nepārprotami ir bijusi problemātiska.
Arodbiedrības visā Eiropā sūdzas par zemākām algām, sliktākiem darba apstākļiem un samazinātu darba drošību. Jūs zināt, ka notiek publisks uzaicinājums uz konkursu reizi septiņos gados: Uzņēmumus, kas apkalpo uz zemes, var aizvietot ar citiem, bet personālam nav garantijas, ka viņus pieņems darbā. Arodbiedrības ziņo mums, ka algas ir samazinājušās vidēji par 20 %. Tiek ziņots, ka negadījumu skaits darbā arī ir pieaudzis. Šīs lietas mums patiešām ir jāpārbauda stingrāk. Tātad man liekas, ka mums ir vajadzīgs jauns pētījums ne tikai tādēļ, lai mēs dabūtu jaunākus datus, ar ko strādāt, bet arī, lai redzētu darbavietu skaitu un kvalitāti.
Īsi sakot, komisār, šie ir divi aizraujoši jautājumi, pie kuriem mums pavisam noteikti drīzā nākotnē vajadzēs daudzkārt atgriezties, un es domāju, ka šis ziņojums ir labs pamats nākamajam turpinājumam.
Arūnas Degutis
ALDE grupas vārdā. - (LT) Pirmkārt, es gribu pateikties runātājam par viņa sadarbību un ieklausīšanos dažādos priekšlikumos. Es savā runā gribu izklāstīt savas domas par "apkalpošanas uz zemes” direktīvu.
Es esmu nobažījies, jo ieinteresētas valstis bloķēja direktīvas pārskatīšanu pirms dažiem gadiem, kad Komisijai bija izveidots pat jauns priekšlikuma projekts. Bažas, ko rada tirgus dalībnieki un šodien piedāvāto uzlabojumu saturs, pierāda nepieciešamību pārskatīt šo direktīvu, cik ātri vien iespējams. Turklāt, mēs nevaram aizmirst, ka pēc 2004. gada ES aviācijas tirgu papildināja jauno dalībvalstu specifika, kas diemžēl nav tikusi izvērtēta Komisijas dokumentā šoreiz.
Es gribu pievērsties dažām īpašām piezīmēm.
Pašreiz spēkā esošās direktīvas mērķis ir regulēt konkurences nosacījumus trešo pušu pakalpojumu veicējiem un pašapkalpošanas uzņēmumiem. Tomēr ir nepieciešams ņemt vērā, ka valsts monopols uz visu apkalpošanu uz zemes postpadomju valstīs pastāvēja vēl līdz nesenai pagātnei. Tāpēc neatkarīgi pakalpojumu sniedzēji nenovēršami parādās tad, kad tirgus nosacījumi sāk darboties. Lidostas, kas kontrolē un izmanto sev piederošo infrastruktūru, vienlaikus turpina savas darbības, sniedzot tos pašus pakalpojumus aviosabiedrībām, un tādējādi konkurē ar saviem īrniekiem. Pa lielākai daļai šāda konkurence aizskar vienlīdzīgu tiesību un pārredzamības principus, jo objektīvi rodas interešu konflikti. Konflikti arī padziļinās, jo Lidostu lietotāju komiteja nenosaka jomas pakalpojumu sniedzējiem uz zemes.
Lai aizsargātu neitralitātes principu, ir nepieciešams paplašināt lidostu lietotāju tiesības: lidostai ir jāizvēlas pakalpojuma sniedzējs, kas pildītu ne tikai to, ko sagaida lidostas administrācija, bet arī lietotāji, t.i., aviosabiedrības.
Pieaugošās aprīkojuma izmaksas, kas atbilst drošības prasībām, palielina nepieciešamo ieguldījumu apjomu. Tomēr septiņu gadu laika posms pakalpojuma sniedzēja izvēlei ir spiedusi pakalpojumu sniedzējus kompensēt pieaugošos ieguldījumus īsākā laikā, bieži taupot uz personāla darba apstākļu un apmaksas rēķina. Tāpēc, manuprāt, ir nepieciešams pagarināt laika posmu uz zemes veicamo pakalpojumu sniedzēju izvēlei.
Es mudinu Komisiju iesniegt pārskatītas direktīvas projektu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumus, pēc iespējas drīz (šī darbības termiņa laikā) un tādējādi taupīt laiku par atkārtotiem uzlabojumiem nākotnē.
Leopold Józef Rutowicz
Priekšsēdētāja kungs, A. Jensen ziņojums ir labs un pilnīgs pārskats par jautājumiem, kas saistīti ar lidostu jaudu un pakalpojumiem uz zemes.
Gaisa satiksmes dramatiskais palielinājums Eiropas Savienības dalībvalstīs rada nepieciešamību būvēt jaunas lidostas un paplašināt un modernizēt esošās lidostas. A. Jensen pilnīgi pareizi norāda, ka lidostas celtniecības vietas izvēle saistās ar grūtu lēmumu pieņemšanu par nepieciešamo teritoriju un vajadzību ievērot daudzus tehniskus, organizatoriskus un sociālus nosacījumus - tādus kā vietējo iestāžu un iedzīvotāju piekrišana, - kā arī prasības attiecībā uz drošību un vides aizsardzību. Tāpēc lielu un vidēji lielu lidostu celtniecība ir jāplāno krietnu laiku iepriekš un jāiekļauj Eiropas Savienības kopējā gaisa satiksmes attīstības plānā.
Šāda veida lidostu celtniecība ir ļoti dārga investīcija. Daudzos gadījumos tiks prasīts Savienības atbalsts. Liekas, ka pieņemtās aplēses par pasažieru gaisa satiksmi nav ņēmušas vērā ātrgaitas vilcienu savienojumus. Braucieniem līdz 500 kilometriem tie ir ļoti pievilcīga izvēles iespēja pasažieriem gan attiecībā uz braukšanas maksu, gan brauciena laiku. Briseles-Parīzes savienojums ir labs piemērs. Tas nodrošina tiešu savienojumu starp pilsētu centriem, ļaujot pasažieriem izvairīties no papildu braucieniem un visām kontrolēm, kas saistītas ar lidojumu pa gaisu.
Nodokļi un aviācijas degvielas papildu izmaksas, kas rezultātā paaugstina cenu, arī, iespējams, ietekmē vērtējumus. Nozarei un pasažieriem ir svarīgi pilnībā izmantot slēptās iespējas, kas saistās ar labāku un efektīvāku lidojumu vadību un apkalpošanu uz zemes. Kā mēs zinām paši pēc savas pieredzes, lidostu dienestu un gaisa kuģu kvalitāte ievērojami atšķiras. Noteikts standartu minimums ir jāgarantē un jāregulē ar Savienības noteikumiem. Labs veids, kā uzlabot pakalpojumu kvalitāti, būtu Savienības iestādēm uzņemties iniciatīvu un veicināt labās prakses apmaiņu starp lidostām. Ziņojums un atzinumi veido ļoti nepieciešamu dokumentu.
Eva Lichtenberger
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šis ziņojums pievērš uzmanību dažām problēmām, īpaši pārslodzei, ko mēs kā cilvēki, kam ir jālido diezgan bieži, ļoti bieži izjūtam, bet kas dabiski ietekmē aviāciju kopumā, ne tikai darījumu lidojumos, bet arī brīvdienu lidojumos.
Es gribu pateikties referentei īpaši par mēģinājumu samierināt divas nostājas, kas parādījās komitejā šajā jautājumā. No vienas puses valdīja neierobežota eiforija par izaugsmes izredzēm, kas, izrādījās, pamatojās tikai un vienīgi uz jaunu lidostu celtniecību, lai atslogotu vecās; no otras puses bija raizes par organizatoriskiem aspektiem un, protams, atbildības jautājumu gan par vides, gan vietējo iedzīvotāju aizsardzību.
Mēs saskaramies ar situāciju, kurā galveno lidostu vai arī patiešām trūcīgu reģionālu lidostu apkaimē dzīvojošo cilvēku dzīves kvalitāte tiek nopietni grauta. Arī te mums ir atbildība. Mēs nevaram risināt šo jautājumu vienkārši jaunas izaugsmes izredžu sakarā. Te jautājums ir par organizāciju. Eiropas aviācijā pašreiz pastāvošā lidostu centru un laika nišu sistēma nav tik laba, cik tā varētu būt. Mums dažās teritorijās ir tik lieli lidostu centri, ka sarežģījumi, kas to dēļ radušies lidojumu savienojumos, nozīmē, ka viena niecīga kļūda potenciāli var radīt milzīgas sekas ne tikai vienai lidostai, bet visai gaisa telpai kopumā. Šī problēma ir jāatrisina, un ziņojums šeit dod dažus svarīgus ieteikumus.
Tomēr šos risinājumus nedrīkst īstenot uz pasažieru un it īpaši ne uz lidostu pakalpojumu sniedzēju darbinieku rēķina, jo arī viņiem ir tiesības uz dzīves kvalitāti.
Johannes Blokland
Priekšsēdētāja kungs, aviācijas nozare ir atradusies uzmanības centrā pēdējo mēnešu laikā. Priekšlikums iekļaut nozari siltumnīcu efektu izraisošo gāzu izplūdes tirdzniecības shēmā, nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm un nosēšanās tiesību reforma ir tikai daži piemēri. A. Jensen ziņojums pievieno šim sarakstam jaunu dimensiju: aviācijas organizāciju uz zemes. Tas pievēršas sniegtajiem pakalpojumiem, bet arī troksnim un pieejamajai jaudai.
Attiecībā uz apkalpošanas dienestiem uz zemes, mums patiešām būs jāgaida uz jaunu Komisijas izvērtējumu, kurā būs iekļautas visas dalībvalstis. Es piekrītu ierosinājumiem Komisijai par punktiem, kuriem jāpievēršas turpmāk.
Es esmu mazliet kritiskāk noskaņots par sadaļām, kas pievēršas jaudai. Dokuments mudina Komisiju uz izšķirīgu rīcību. Ģenerālplāns ir iecerēts kā atslēga aviācijas jaudas problēmas atrisināšanai uz zemes. Ģenerālplāns patiešām piedāvā labu pārskatu par pašreizējo situāciju un var norādīt uz problēmu jomām. Tomēr man nešķiet vēlams, ka Komisijai, turot rokās šādu plānu, būtu jāspiež dalībvalstis veikt noteiktus pasākumus vai patiešām jāstāv tām ceļā.
Ģenerālplāna galvenais nolūks ir veicināt starptautisku sadarbību starp visām ieinteresētajām pusēm, lai var atrast integrētus risinājumus īpašām problēmu jomām, veicot labu apspriešanos un ņemot vērā esošās iestādes. Man ir gandarījums, ka dažās sadaļās ir ietverti saprātīgi komentāri par šo. Mans secinājums, priekšsēdētāja kungs, tāpēc ir tāds, ka es varu atbalstīt A. Jensen ziņojumu. Mani ļoti iepriecināja darbs kopā ar viņu.
Georg Jarzembowski
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi, kad runa ir par lidostu jaudas jautājumu, mums jāizšķir divi jautājumi. Mēs gribam mīkstināt aviācijas negatīvo ietekmi, un tāpēc mēs piekrītam izplūdes gāzu tirdzniecībai aviācijas rūpniecībā. Mēs varam nebūt vienisprātis par izmantoto laika noteikšanas metodiku, E. Lichtenberger kundze, bet principā mēs piekrītam, ka aviācijas nozarei ir jādod savs ieguldījums ietekmes mazināšanai uz vidi. Tomēr mums ir arī jābūt drosmei, E. Lichtenberger kundze, teikt, ka ekonomisku iemeslu dēļ mums ir vajadzīga izaugsme aviācijas nozarē gan iekšēji, gan attiecībā uz trešām valstīm.
Kad mēs pievēršamies ekonomikai, darbavietām un pilsoņu mobilitātei, būtiska ir atbilstīga lidostu kapacitāte, un tas, starp citu, ir būtiski arī vides apsvērumu dēļ. Ja gaisa kuģim nebūtu jātērē tik daudz laika uz zemes, gaidot uz pacelšanos, un nebūtu jātērē tik daudz laika papildus gatavojoties pirms nosēšanās, iedomājieties tikai, kā tas palīdzētu videi!
Mums jāatzīst, ka mums ir jāattīsta mūsu lidostas. J. Blokland ir pilnīga taisnība: mēs negribam noņemt atbildību no dalībvalstīm vai reģioniem, bet, vadoties pēc mūsu pieredzes, ir bijušas grūtības ar lidostu paplašināšanu daudzviet Eiropā. Tāpēc mūsu pieeja ir pareiza: mēs lūdzam Komisiju iesniegt sakarīgu priekšlikumu par to, kā lai mēs izstrādājam Eiropas ģenerālplānu un kā lai mēs ieviešam labāko praksi, lai varētu mācīties viens no otra un veikt šo paplašināšanu efektīvi.
Mans otrs punkts attiecas uz pakalpojumu sniegšanu uz zemes. Es domāju, ka mums jāgaida jauna ietekmes analīze. Manuprāt, pamatdirektīva bija ļoti veiksmīga, jo pēdējo gadu laikā uz zemes sniedzamo pakalpojumu efektivitāte ir uzlabojusies un izmaksas pasažieriem ir tikušas samazinātas. Attiecībā uz to, vai mums ir vajadzīgas kaut kādas turpmākas izmaiņas, tas ir atklāts jautājums. Es nevēlētos to izlemt šodien. Manuprāt, mums būtu jānogaida līdz Komisijas analīzes rezultātam, ko sagaida šajā ziemā, un tikai tad mums būtu jālemj, vai ir vajadzība pārskatīt, vai tās nav. Mums nevajadzētu steigties ne ar vienu lēmumu šodien.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es gribu sākt ar apsveikumu A. Jensen par viņas izcilo ziņojumu. Es domāju, ka tas būs ļoti noderīgs, uzlabojot Komisijas priekšlikumus un uzlabojot lidostas, kur Eiropas pilsoņiem arvien vairāk ir "jānakšņo”, protams, lidostas kļūst gandrīz kā otras mājas Eiropas Parlamenta deputātiem.
Es gribu arī apsveikt it sevišķi J. Barrot un viņa dienestus par šo procedūru, virzot uz priekšu likumdošanas sagatavošanu. Šī likumdošana parasti un arvien biežāk savas sarežģītības dēļ rada konfliktu un var izsaukt aizdomas, un to sāk saukt par "neskaidru metodi”. Citiem vārdiem sakot, ir labi turpināt ļoti stingri plašas apspriešanās, lai identificētu spēcīgos punktus un šķēršļus, kas jānovāc, lai vislabākā veidā padarītu visas labās idejas pieejamas. A. Jensen ziņojumā ir daudz šādu labu ideju.
It sevišķi atzinīgi es vērtēju spēcīgo sadarbību ar Eurocontrol un tam doto mandātu jauno pasākumu sagatavošanā. Ir svarīgi izbeigt jebkuru konfrontācijas mājienu to nedaudzo iestāžu starpā, kas ir atbildīgas par gaisa satiksmes organizēšanu.
Es uzskatu arī, ka ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt visas izlūkošanas sistēmas šajā jomā, sākot ar CESAR satiksmes vadības sistēmu, kas var palīdzēt mums ne tikai uzlabot satiksmi, bet arī, cik iespējams, samazināt ietekmi uz vidi. Es arī ļoti ceru, ka šis nākamais rīcības plāns palīdzēs mums ievērojami aktivizēt Galileo sistēmu.
Turklāt es ļoti interesējos par nozīmi, kāda ir teritoriālajai kohēzijai sakarā ar reģionālajām lidostām, lai gan es saprotu - un esmu vienisprātis - iebildumus par plaša mēroga vietējo lidostu radīšanu, kuras nav pietiekami efektīvas vai iespējamas. Tādējādi ir nepieciešams arī nodrošināt, ka mēs pārzinām nākamos konfliktus ar kaimiņiem par troksni, piesārņojumu, pat par teritorijas izmantošanu, un es domāju, ka no šī viedokļa būtu ļoti interesanti spēt izvērtēt jaunās prasības: pārbraucienu tipus, privātas lidmašīnas, ar atpūtu brīvā dabā saistītos aspektus utt.
Turklāt es atbalstu priekšlikumus pastiprināt sociālos standartus pakalpojumu sniegšanas jomā uz zemes, jo apakšlīgumu slēgšana, kas arvien vairāk tiek izmantota šajā nozarē, ne vienmēr nodrošina sociālo standartu pietiekamu aizsardzību. Es atzinīgi vērtēju arī A. Jensen priekšlikumu nodrošināt, ka tiek uzklausīti lietotāji, lai konkurence pakalpojumu jomā uz zemes būtu patiešām efektīva.
Protams, mēs atbalstām arī Lidostu jaudas observatorijas radīšanu, jo mēs uzskatām, ka ar Komisijas atbalstu tas būs pozitīvs rīks nākotnei.
Nobeigumā es vienkārši gribu, lai Komisija iekļauj savā nākamajā darbā loģistikas aspektu un attiecības ar kravu aviāciju, kas kļūst arvien populārāka un ir iespējama alternatīva sakarā ar "komodalitāti”, ko rosina Baltās grāmatas pārskatīšana.
Sarah Ludford
Priekšsēdētāja kungs, šis ziņojums ir ļoti saprātīgs, sakot, ka ir jābūt vispārējai ES pieejai attiecībā uz lidostu papildu jaudu nepieciešamību. Tas varētu nozīmēt, ka tiks saskatīts mazāks pamatojums visām lidostām, kas uzskata sevi par svarīgiem lidostu centriem, kam jāpaplašinās. Ja jūs skatāties uz Parīzes Charles De Gaulle, Schiphole, Frankfurtes un Londonas Heathrow lidostām visām kopā, secinājums varētu būt, ka, piemēram, Heathrow nav nekāda pamatojuma trešajam skrejceļam.
Es tomēr negribētu, ka ziņojuma aicinājums veidot pastiprinātas lidostu jaudas ģenerālplānu tiek pārprasti uztverts kā Briseles muskuļota iejaukšanās un diktāts valstu, reģionālā, un vietējām iestādēm, kur celt jaunas lidostas; acīmredzot tas nozīmē informācijas un mērķu apvienošanu. Subsidiaritāte nosaka visus lēmumus par to, vai paplašināt vai nepaplašināt lidostas.
Bet ir vēl otri pārpratuma draudi. Ziņojums citē prognozes par pieprasījuma pieaugumu par aptuveni 5 % gadā un saka, ka 2025. gadā lidojumu pieprasījums būs divas ar pusi reizes lielāks nekā 2003. gadā. Tas, es esmu pārliecināta, nav jāuztver kā nodeva sliktu slavu ieguvušajai "prognozē un nodrošini” politikai. Es neesmu pārliecināta, ka ziņojuma aicinājums papildināt gaisa satiksmes pieaugumu ar pasākumiem ārējo izmaksu ierobežošanai ir gluži pietiekams, jo mēs zinām, ka ir daudz, ko mēs varam un kas mums jādara, lai vismaz samērotu aviācijas izaugsmi ar ilgtspējīgu līmeni - vai nu ar emisiju kvotu tirgošanu, pareizu un taisnīgu nodokļu noteikšanu, ātrgaitas dzelzceļa satiksmes alternatīvām un tā tālāk - lai cīnītos pret globālo sasilšanu un nodrošinātos pret gaisa piesārņošanas draudiem un trokšņa radītiem traucējumiem.
Es biju pārsteigta, ka nebija atzinuma no Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, tāpēc domāju - un ceru, - ka risks par saskaņotības trūkumu starp ziņojumu un pagājušā gada rezolūciju par aviācijas ietekmes samazināšanu uz klimata pārmaiņām būs novērsts. Šis ziņojums ir jāskata minētās rezolūcijas gaismā un nekādā ziņā - un es esmu pārliecināta, ka tāda nodoma nebija, vismaz ne referentei - nav jāsamierinās ar domu, ka jūs vienkārši ceļat lidostas, pamatojoties uz paredzējumiem, no kuriem daudzi nāk no aviosabiedrībām, par palielinātu pieprasījumu bez visiem pārējiem pasākumiem, kas, kā mēs zinām, mums ir jāveic, lai aviācija būtu ilgtspējīga.
Lars Wohlin
(SV) Ziņojums par lidostu jaudu un pakalpojumiem uz zemes ir pašiniciatīvas ziņojums ar tālejošiem plāniem attiecībā uz centrālo plānošanu no ES puses. Tāpēc mums ir jāprasa, kāda veida sabiedrību mēs vēlamies: tirgus ekonomiku vai plānveida ekonomiku? Saskaņā ar ziņojumu Eiropai stāv priekšā būtisks lidostu izmantošanas pieaugums un ir vajadzība optimizēt esošos resursus.
Eiropas Parlaments tomēr uzskata, ka Komisija vēl nav veikusi pilnīgu izpēti par globālas pieejas iespējamību attiecībā uz papildu jaudas nepieciešamību. Ir pieminēta nākamo investīciju plānošana un stratēģijas asu nospraušana. Tiek uzskatīts, ka ir iespējams paredzēt jaudas krīzes riskus. Eiropas Parlaments mudina Komisiju pieņemt lejupēju pieeju. Ja dalībvalstīs nenotiek nozīmīgs progress šajā jautājumā līdz 2008. gadam, ir jāveic pasākumi un tā tālāk.
Es principā neticu šai globālajai pieejai. Es domāju, ka šādi centralizēti plānoti projekti ir lemti neveiksmei. Lielākoties šajos gadījumos notiek konkurences cīņa valstu starpā par gaisa satiksmes pieprasījuma apmierināšanu. Dažām valstīm veiksies labi, citām klāsies slikti. Valstis, kas ir veiksmīgas, piesaistīs tūrismu un uzņēmējus. Lai valstis nostājas viena pret otru.
Es zinu arī pats pēc savas pieredzes, ka daudzās valstīs privāti investori ceļ lidostu jaudu, un viņi vadās pēc lēmumiem par investīcijām, kas pilnībā atšķiras no lēmumiem, ko pieņem valsts iestādes. Dažos gadījumos lēmumus pieņem arī reģionāli. Nav iespējams koordinēt šos trīs lēmuma veidus, privāto, sabiedrības un reģionālo. Tāpēc mums jāļauj attīstībai iet savu ceļu un jāregulē tikai tas, kas ir absolūti nepieciešams, proti, gaisa satiksmes vadība, kas nepieciešama, lai sasniegtu organizētas gaisa satiksmes sistēmas Eiropas Savienībā.
Mana pieredze rāda, ka paplašinātu lidostu jaudas izmaksas gandrīz nekad netiek rēķinātas. Izmaksas bieži ir trīs līdz četras reizes lielākas par aprēķināto, un projekti prasa divreiz garāku laiku par sākotnēji paredzēto. Tehniskā attīstība arī ir nenoteiktības faktors. Pieprasījums ātri mainās. Pēkšņi pilnīgi jauni reģioni grib transportu. Pēkšņi mēs gribam jaunu tehnoloģiju ar ātrgaitas dzelzceļu, kas varbūt padara gaisa satiksmes savienojumus mazāk interesantus. Tāpēc nepaļausimies uz globālu pieeju. Es nedomāju, ka mums būtu jāatgriežas pie tāda veida centralizētas plānošanas, kāda pastāvēja bijušajās sociālisma valstīs. Tāpēc es neatbalstīšu šo priekšlikumu.
Silvia-Adriana Ţicǎu
(RO) Es arī vēlos apsveikt A. Jensen par šo ziņojumu.
Eiropai ir vajadzīga attīstība un acīmredzot gaisa satiksmes attīstība. Tāpēc es uzskatu, ka tādas Eiropas programmas kā CESAR un Clear Sky dos svarīgu ieguldījumu Eiropas aviācijas nozares attīstībā. Pagājušā gada pirmajos vienpadsmit mēnešos vien 225 jauni maršruti tika attīstīti, kas īstenībā nozīmē 1800 jaunus lidojumus katru nedēļu. Tāpēc gaisa satiksme ir attīstījusies un ir vajadzīga jaunu lidostu jaudu attīstība. Diemžēl lielas lidostas ir pārpildītas, tur ir daudzi lidojumu kavējumi, ir jāgaida vai nu uz zemes vai gaisā, kas, no vienas puses, palielina piesārņojumu un, no otras puses, rada noteiktu sociālu ietekmi. Tomēr mums nevajadzētu aizmirst, ka lidostu infrastruktūras attīstība prasa daudz laika - 5 līdz 10 gadus, un pamatīgas investīcijas.
Tāpēc es uzskatu, ka dalībvalstīm ir svarīgi - un es domāju arī par jaunajām dalībvalstīm - lai tām tiek sniegta palīdzība struktūrfondu, reģionālo attīstības fondu izmantošanā jaunu lidostu attīstīšanai. Tāpat arī ģenerālplānam par jauno lidostu jaudām Eiropā ir jāpieiet vismaz vienlaicīgi ar vai, ja ne vienlaicīgi, tad pēc rīcības plāna izveides attiecībā uz atbilstīgu un efektīvu esošo lidostu jaudu vadību.
Pieejai jautājumā par papildu lidostu jaudas nepieciešamību Eiropā ir jābūt pasažieru un kravas gaisa satiksmes attīstības stratēģijas daļai ne tikai attiecībā uz Eiropu un kontinentu, bet arī plašākā mērogā. Tāpat arī direktīvām un regulām par lidostām ir jāpaliek standartu ietvaros, kas ir noteikti un pieņemti Čikāgas Konvencijas 14. pielikumā.
Ja Komisijai ir priekšlikumi šādu standartu uzlabošanai, tai tie jāiesniedz un jāatbalsta arī ICAO.
Zita Gurmai
- (HU) Paldies jums, priekšsēdētāja kungs, un es gribu apsveikt jūs par saņemto apbalvojumu. Gaisa satiksme attīstās pārsteidzoši, un satiksme ir trīskāršojusies pēdējo 20 gadu laikā. Var sagaidīt, ka šī tendence turpināsies, un tas prasa steidzami optimizēt Eiropas lidostu jaudu.
Stratēģija par Eiropas lidostu jaudu, efektivitāti un drošību piešķir prioritāti optimizētai pašreizējās jaudas izmantošanai un attīstībai, palīdzībai kombinētam transportam un sloga samazināšanai uz vidi. Ieteikums ir komplekss, kas no attiecīgajām profesionālajām pusēm un iestādēm prasa pragmātisku attieksmi un dialogu. Tas var kļūt par pagrieziena punktu, formulējot standartizētu Eiropas regulējuma shēmu.
Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju Eiropas lidostām ir svarīga nozīme Kopienas ekonomiskās un sociālās konkurētspējas uzturēšanā, reģionālā attīstībā, un tagad, atšķirībā no iepriekšējās pieredzes, tās varēs piemērot standartizētus noteikumus Eiropā. Optimizējot jaudu, ir svarīgi pievērst uzmanību lidostu aprīkojumam, transporta līdzekļiem pasažieru pārvadāšanai un tam, lai cilvēkiem ar invaliditāti ir iespējams tuvoties gaisa kuģim, jo tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt vienlīdzību gaisa satiksmē.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Paldies, priekšsēdētāja kungs. Acīmredzot es esmu ļoti uzmanīgi klausījies visā teiktajā. Es vispirms gribu sirsnīgi pateikties A. Jensen par viņas ziņojumu; es redzu, ka tas ir saņēmis lielu atbalstu no Parlamenta. A. Jensen kundze, mēs izmantosim jūsu vērojumus, kurus es uzskatu par sevišķi interesantiem, vislabākajā veidā.
Es vēlos piebilst, ka, kā to norādīja vairāki runātāji, gaisa satiksme attīstās straujā tempā, un, lai gan dažos gadījumos ātrgaitas dzelzceļa satiksme var pārņemt daļu no tirgus nišas, gaisa satiksme ir ceļošanas līdzeklis, kas turpinās izvērsties nākamajos gados. Es domāju, ka tā tas noteikti ir. Mums jāvirzās līdz ar šo attīstību gaisa satiksmē un patiesībā arvien vairāk tā jāpielāgo lietotāju vajadzībām un vēlmēm.
Es teiktu arī, ka visa problēma par lidostu infrastruktūras labāku pielāgošanu mūsu vajadzībām galvenokārt ir atkarīga no trim jautājumiem. Pirmais jautājums acīmredzami ir infrastruktūra. Skaidrs, priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es nevaru pieļaut apgalvojumu, ka risinājums ir centralizācijā. Runa nav par centralizāciju, bet gan drīzāk par koordinēšanu un labas prakses apmaiņu. Es domāju, ka tā ir būtiska visiem mūsu pilsoņiem, tāpēc mums ir jāmēģina optimizēt esošo infrastruktūru izmantošanu, pirms mēs varam domāt par jaunu investīciju. Tas, kas mums ir vajadzīgs, ir labāka koordinēšana un, priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties dažādajām komitejām, kas iesniedza atzinumu par šo lietu: Ekonomikas un monetārajai komitejai, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai, Reģionālās attīstības komitejai un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai. Es jūtu, ka tās visas ir devušas savu ļoti nepieciešamu skaidrojumu ziņojumam.
Pirmais jautājums tātad ir infrastruktūra.
Otrs, kā to pamatoti uzsvēra I. Ayala Sender, ir par satelītu navigācijas tehnoloģijas izmantošanu, gaisa satiksmes kontroles modernizēšanu, un tas ir būtiski. Ja mums būs funkcionālas grupas gaisa satiksmes kontrolei, mums patiesībā būs iespēja samazināt kavējumus un lidmašīnu riņķošanu debesīs, nespējot nolaisties. Šis otrs jautājums ir ārkārtīgi svarīgs.
Trešais attiecas uz apkalpošanas dienestiem uz zemes, kam jābūt efektīviem un ražīgiem.
Pamatojoties uz šiem trim jautājumiem, mums jāmēģina optimizēt aprīkojumu saistībā ar gaisa satiksmi, kas ir nozare ar strauju attīstību.
Es gatavojos atbildēt uz dažiem jautājumiem, priekšsēdētāja kungs, un es patiešām atvainojos par to, ka neatbildēšu uz visiem. Es vēlos atbildēt uz P. Bradbourn jautājumu par datiem. Attiecībā uz marķējumiem: to izmantojums aprobežojas ar termināļa teritoriju, dati netiek reģistrēti, un vissvarīgākais ir tas, ka marķējumu lieto pilnā saskaņā ar kopīgiem noteikumiem, kas nosaka personas informācijas aizsardzību. Nav nekādas runas par izņēmuma radīšanu šiem noteikumiem.
Attiecībā uz jūsu Reģionālās attīstības komiteju, M.E. Janowski, acīmredzams, lieli lidostu centri nevar augt bezgalīgi. Labāks esošo jaudu izmantojums ir tas, kas ir vajadzīgs. Reģionālo lidostu nozīme tiks palielināta. Jūs arī pamatoti iestājāties par lidostu savienojumiem pašām savā reģionā, savā "iekšzemē”, ar vairākiem ātriem transporta līdzekļiem, sevišķi ar dzelzceļa transportu.
Daži no jums man jautāja par apkalpošanu uz zemes. Acīmredzot šodien, kā to teica G. Jarzembowski, mēs nevaram uzņemties jaunu direktīvu par apkalpošanas dienestiem uz zemes, jo mēs vēl neesam saņēmuši ietekmes analīzi, un mēs uzskatām par labāku koncentrēties uz esošās direktīvas piemērošanu. Tāpēc mēs koncentrējamies uz esošās direktīvas pareizas piemērošanas pārraudzīšanu. Attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm mēs esam pieprasījuši precīzu informāciju par visām lidostām pēc kārtas par pakalpojumu sniedzēju skaitu, viņu atkarību no lidostas un līgumu piešķiršanas nosacījumiem, un ja atbildes mūs neapmierina, mēs vienmēr varam uzsākt pārkāpuma procedūras, kas attiecas uz šādiem gadījumiem. Man ir arī jāsaka, ja mēs patiesībā būtu spiesti mainīt direktīvu par apkalpošanas dienestiem uz zemes, mēs veltītu stingru uzmanību šo noteikumu izmaiņu sociālajai ietekmei.
Jūsu Ekonomikas un monetārā komiteja ir minējusi arī nepieciešamību labāk izmantot infrastruktūras naktī ar klusākām lidmašīnām. Es vēlētos teikt jā, bet vidējā un ilgā termiņā. Mēs vēl neesam tikuši tik tālu.
Es vēlos nobeigt, pieminot vides problēmas: līdztekus gaisa satiksmes attīstībai mēs acīmredzami darām visu, ko varam, lai nodrošinātu, ka tā netraucē mūsu cīņai pret globālo sasilšanu. Tāpēc Eiropa ir pieņēmusi pavisam avangardisku pieeju, atbalstot domu par gaisa satiksmes iekļaušanu emisijas tirdzniecības sistēmā. Attiecībā uz lidostu infrastruktūrām mēs arī esam satraukti par visām problēmām, kas var te rasties, it sevišķi par traucējumu lielumu, kas rodas vietējiem iedzīvotājiem, un trokšņa līmeņiem.
Priekšsēdētāja kungs, šādas produktīvas debates nav ļāvušas man atrast atbildes uz visiem jautājumiem, bet, kā to norādīja daži runātāji, acīmredzami A. Jensen ziņojums veido teicamu pamatu tālākam darbam. Es sekošu Parlamenta prasībām ar lielu interesi, mēģinot sniegt pienācīgu atbildi. Es varētu arī teikt, ka katrā gadījumā es esmu priecīgs, ka esmu strādājis ciešā sadarbībā ar EP mūsu pilsoņu labā.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks balsošanas laikā pēc dažām minūtēm.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Gyula Hegyi  
Ir vispār zināms, ka ar lidošanu saistītais kaitējums videi līdz ar siltumnīcas efektu izraisošu gāzu izplūdi galvenokārt rodas pacelšanās, nosēšanās un pārvietošanās laikā. Tas vispirms skar teritoriju ap lidostām un tajā dzīvojošos. Viņu prasības par lidostas satiksmes samazināšanu ir pamatotas. No otras puses, lidošana ir daļa no mūsu ikdienas dzīves, un mūsu dzīves veids ir mainījies līdz ar to, ka tā ir kļuvusi pieejama cilvēkiem ar zemiem ienākumiem, pensionāriem un studentiem. Pat Eiropas Savienība nevarētu darboties, ja mēs nevarētu nokļūt no Budapeštas, Atēnām vai Helsinkiem uz Briseli dažu stundu laikā. Tāpēc atrisinājums ir reorganizēt lidostu satiksmi vidi aizsargājošā veidā. Nevajadzīgi tāla lidmašīnu pārvietošana uz zemes un ilgstoša riņķošana virs lidostām ir jāpārtrauc. Lidostas apkārtējās teritorijas piesārņošana tiktu ievērojami samazināta, ja miljoniem pasažieru nokļūšanai lidostā izmantotu vilcienu vai metro sistēmu automašīnu vietā. Tāpēc dzelzceļa un metro līnijas uz lidostām ir jābūvē līdztekus lidostu attīstībai, un neviena jauna starptautiska lidosta nav jāceļ bez piemērotiem dzelzceļa savienojumiem.
Marian-Jean Marinescu  
Milzīgais gaisa satiksmes palielinājums saasina problēmas, kas attiecas uz pārslogojumiem lidostās un satiksmes kontroles sistēmu pārslodzēm.
Lielas problēmas rada Eiropas gaisa telpas fragmentācija, kas rada kavējumus un neefektivitāti. Lielās lidostas arvien vairāk tuvojas maksimālajai jaudu robežai, dažas to jau ir sasniegušas, un pie pašreizējiem nosacījumiem ir grūti ticēt, ka jaunas aviosabiedrības varētu ienākt tirgū. Tomēr ar lietpratīgu vadību un integrētu attīstību mēs varētu nodrošināt līdzsvarotu un nediskriminējošu piekļuvi lidostas infrastruktūrai visiem esošajiem un potenciālajiem operatoriem.
Šo problēmu risināšana prasa ilgtermiņa stratēģisku pieeju, sevišķi jaunu jaudu būvēšanai vai esošo jaudu paplašināšanai.
Šī iemesla dēļ ir ļoti svarīgi koordinēt nacionālas un pārrobežu iniciatīvas, lai optimizētu esošās jaudas, uzlabot pamatnostādnes jaunu lidostu infrastruktūras celšanai, attīstīt jaunus tehniskus risinājumus, veicināt komodalitātes, savstarpēji savienojot dažādus transporta veidus, un nodrošināt nekaitīgu transportu, ievērojot visus tiesiskos noteikumus attiecībā uz drošību un vides aizsardzību.
Lidostas jaudu paplašināšana ir nenovēršama, un tai obligātā veidā ir jāsaskaņojas ar nopietnām regulām par trokšņa samazināšanu, kā arī par lidmašīnu izplūdes gāzu samazināšanu.
(Sēdi pārtrauca plkst. 10.50 un atsāka darbu plkst. 11.00)
