Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir B. Lange ziņojums Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā par rūpniecības politiku globalizācijas laikmetā.
Bernd Lange
Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, dāmas un kungi, šajā ziņojumā ļoti skaidri pausta Eiropas Parlamenta nostāja. Es vēlos pateikties ēnu referentiem, kas piedalījās ziņojuma sagatavošanā, kā arī attiecīgo komiteju atzinuma sagatavotājiem.
Tajani kungs, kopā mums ir izdevies skaidri paust, ka pamatota iemesla dēļ vēlamies rūpniecības politiku tuvināt politiskās arēnas centram. Pirmkārt, rūpniecības politika palīdzēs Eiropā radīt kvalitatīvas, progresīvas darba vietas un, otrkārt, nodrošināt ieguldījumus Eiropā. Mūsu konkurenti visā pasaulē lietderīgi izmanto rūpniecības politiku, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Brazīlija un Indija. Treškārt, mums jāsaskaras ar grūtiem uzdevumiem saistībā ar ilgtspēju gan attiecībā uz klimatu, gan uz mūsu sabiedrības ekonomisko un sociālo pamatu. Ņemot vērā iepriekšminēto, svarīgi politiskās arēnas centrā izvirzīt rūpniecības politiku.
Taču, Tajani kungs, tas nozīmē, ka vēlamies, lai rūpniecības politika tiktu integrēta tā, ka Eiropas Savienībā tā kļūst par likumdošanas iniciatīvu galveno punktu. Mēs nevēlamies, ka vispirms tiek izstrādāta vides, tirdzniecības un konkurences politika, ko tikai pēc tam saskaņo ar Eiropas rūpniecības interesēm. Tieši pretēji, mums jānosaka citas politikas jomas, ņemot vērā ilgtspējīgas rūpniecības politikas stratēģiskās intereses.
Otrkārt, Tajani kungs, mums vajag labāk saskaņot rūpniecības politiku dažādās dalībvalstīs. Tādēļ vēlos jūs lūgt (to esam iekļāvuši arī ziņojumā) izmantot Lisabonas līguma 173. panta 2. punktu un efektīvāk saskaņot rūpniecības politiku dalībvalstīs, lai mums visiem patiesi būtu vienāda virzība.
Protams, mums jāpievērš uzmanība vairākām konkrētām jomām. Horizontālā līmenī mums īpaši jāpievēršas visas pievienotās vērtības ķēdes inovācijas politikai. Mums sekmīgi jāatbalsta visa ekonomikas ķēde, sākot ar fundamentālo pētniecību un beidzot ar produktu laišanu tirgū, kā arī jāpiedāvā tirgū labākie risinājumi mūsu sabiedrībai.
Turklāt mums vairāk uzmanības jāpievērš resursiem. Nepietiek tikai pateikt, ka tas ir svarīgi. Mums jāievieš praktiski tiesību akti, kas ievērojami paaugstinās mūsu resursu ražīgumu. Rūpniecībā 20 % izmaksu rada darbaspēks, bet 40 % - resursi. Tas ir sākumpunkts, lai rīkotos saistībā ar izejvielām. Mobilie tālruņi, ko visi izmantojam, satur retzemju elementus un metālus, ko reti pārstrādā. Mobilo tālruņu otrreizējās pārstrādes rādītājs ir tikai 1,5 %. Šis ir sākums jaunu darba vietu radīšanai un Eiropas rūpniecības konkurētspējas palielināšanai.
Šajā sakarā vēlos minēt vēl ko. Inovācija un resursu ražīgums neradīsies paši no sevis. Tie ir atkarīgi no iesaistītajiem darbiniekiem. Tādēļ saprātīgā rūpniecības politikā jāņem vērā arī darbinieku prasmes un iesaiste. Ja mēs spēsim to īstenot, esmu pārliecināts, ka radīsim progresīvas darba vietas Eiropas rūpniecībā.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, pirmkārt, vēlos pateikties referentam Lange kungam par paveikto darbu. Es zinu, ka tādā sēžu zālē kā šī, kur ir tik daudz parlamentāro grupu, nav viegli panākt apvienojumu, kas ļautu debates par rūpniecības politiku pabeigt pozitīvi. Tādēļ vēlos jums pateikties par paveikto darbu, jo, ja mēs vēlamies sekmēt reālu ekonomiku kā politiskās rīcības prioritāti sociālās un tirgus ekonomikas labā, mums, Komisijai, Parlamentam un Padomei, jāsadarbojas.
Es piekrītu jūsu aicinājumam pēc lielākas dalībvalstu kohēzijas, taču Padome ir izrādījusi pozitīvu zīmi, ka atbalsta Komisijas nostāju. Turklāt valstīs, kur bija iespējams iesniegt rūpniecības politikas dokumentu, tika izrādīta zināma gatavība (kaut arī dažādās valstīs gatavības līmenis atšķīrās) kopīgai rīcībai saskaņā ar rūpniecības politiku. Tā kā Savienība nevēlas uzspiest lēmumus atsevišķām dalībvalstīm, šis ir mēģinājums saskaņot to politikas.
Man šķiet, ka šis ir solis jūsu pieprasītajā virzienā, taču tas arī apstiprina, ka, lai risinātu tūlītējus jautājumus par krīzes pārvarēšanu, Eiropai nepieciešama sava rūpniecība. Nav iespējams domāt par pašreizējo grūtību (situācijas, ko pasliktina Vidusjūras reģionā valdošā krīze) pārvarēšanu bez pārliecinošas rīcības, kas sekmētu rūpniecības un uzņēmējdarbības politiku, jo tikai tās var ļaut mums attīstīt un radīt jaunas darba vietas.
Jūsu sagatavotajā ziņojumā, Lange kungs, pareizi akcentētas ekonomikas, vides un sociālās problēmas, ar ko saskaramies, īsāk sakot, rūpniecības politikas ilgtspēja. Tas nostāda ilgtspēju vienā līmenī ar konkurētspēju, jo šīs dimensijas ir cieši saistītas. Es tiešām esmu pārliecināts, ka mūsdienu pasaulē šie aspekti nevar pastāvēt viens bez otra.
Lai to panāktu, mums jābūt mūsdienīgai, konkurētspējīgai rūpniecībai, kurā tiek pilnīgi pārtraukta rūpniecības politikas izstrādes vecās metodes izmantošana. Ko nozīmē mūsdienīga rūpniecība? Tas nozīmē, ka rūpniecība ir efektīva resursu izmantojuma, enerģijas patēriņa un siltumnīcefekta gāzu izmešu ziņā, kas liecina par ekonomiku, kura tiecas kļūt par videi nekaitīgu ekonomiku, izmantojot videi nekaitīgāku ekonomiku. Šādai rūpniecībai jābūt arī atbildīgai, tai jārisina grūtības, risinot pastāvīgu un sekmīgu dialogu ar sociālajiem partneriem.
Es uzskatu, ka jāraida nopietns signāls, ka 2010. gada rūpniecības modeli nevar balstīt uz valsts atbalstu un ka, lai saglabātu konkurētspēju globalizācijas laikmetā, Eiropas rūpniecība nevar atļauties nepievērst uzmanību inovācijai un pētniecībai. Tādēļ, pirms izdot rūpniecības politikas dokumentu, Komisija iepazīstināja ar dokumentu par inovācijas politiku, kas, manuprāt, ir absolūti nepieciešams, lai izstrādātu īstu rūpniecības politiku, un kas palīdz noteikt virzienus, kam sekot izejvielu pētniecības un inovācijas jomā.
Tā nav nejaušība, ka viena no inovācijas partnerībām, ko Komisija pieminēja, ir tieši izejvielu jomā attiecībā uz to otrreizējās pārstrādes un aizstāšanas veidu izpēti. Tādējādi top skaidrs (ne tādēļ, ka nākamajās debatēs runāsim par retzemju elementiem), ka inovācija, izejvielas un rūpniecības politika ir vienotas stratēģijas daļa un, manuprāt, arī Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšana ir daļa šīs pašas stratēģijas. Ieviešot praksē šos politiskos un tiesību aktus, Komisija pauž, ka vēlas īstenot politisku rīcību rūpniecības un uzņēmējdarbības labā.
Attiecībā uz pārvaldību un rūpniecības politiku, kā iepriekš teicu, manuprāt, process jau tiek īstenots gan Komisijā, gan dalībvalstīs. Kā jūs zināt, uzņemoties pilnvaras, Komisijā priekšsēdētājs Barroso kungs aicināja mani vadīt komisāru grupu darbā pie rūpniecības politikas.
Līdz šim esmu sasaucis divas grupas sanāksmes: vienu pirms paziņojuma pieņemšanas, lai pārrunātu politiskās prioritātes, bet otru, lai pārrunātu paziņojuma praktisku īstenošanu, īpaši attiecībā uz konkurētspējas pārbaudi un standartizācijas stratēģiju. Es komisāru grupu uzskatu par īpašu rīku, kas paredzēts, lai sniegtu politiskus norādījumus un nodrošinātu, ka iniciatīvas ir konsekventas attiecībā uz rūpniecības politiku.
Attiecībā uz dalībvalstīm uzskatu, ka reakcija ir bijusi pozitīva. Kā jau teicu, 2010. gada 10. decembrī Ungārijas prezidentūras laikā, mēs pirmo reizi sākām sadarboties saistībā ar mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi kredītiem, kam sekos citi līdzīgi pasākumi, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm. Mēs turpināsim jums sniegt nepieciešamās ziņas par sadarbību starp Parlamentu un Komisiju.
Pirms beidzu savu uzstāšanos, priekšsēdētājas kundze, lūdzu, atļaujiet bilst to, cik svarīgi ir atbalstīt uzņēmējdarbību sieviešu vidū. Tā nav nejaušība, ka šodien ir 8. marts, un es vienmēr esmu teicis, ka mums vajag vairāk uzņēmēju sieviešu, taču tad, kad viņas ir nolēmušas pievērsties uzņēmējdarbībai, mums vismaz jāspēj dot viņām labu padomu.
To mēs esam nolēmuši darīt, Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatā iekļaujot ad hoc rīcību. Mūsu ieviestais Sieviešu uzņēmējdarbības vēstnieču tīkls turpinās darboties, taču mēs vēlamies panākt ko vairāk par informēšanu. Mēs vēlamies, lai sievietes uzņēmējas varētu saņemt labu padomu no ekspertiem, un šajā nolūkā drīzumā gatavojamies uzsākt apspriešanu, lai atbalstītu konkrētas iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt padomdevējus tām jaunajām uzņēmējām, kuras tādus vēlētos.
Šie cilvēki var viņām sniegt konkrētu padomu par uzņēmējdarbības uzsākšanu un vadību. Mēs vēlamies ieviest šo iniciatīvu vismaz 10 dalībvalstīs un tad izplatīt to pārējās 27 dalībvalstīs.
Priekšsēdētāja
Komisār, paldies par nelielo ieskatu tēmā "sievietes uzņēmējdarbībā". Pieļauju, ka tā nav gluži nejaušība, ņemot vērā, ka šodien ir 8. marts, Starptautiskā Sieviešu diena, taču jebkurā gadījumā jūsu iniciatīvas šajā sakarā tiek vērtētas atzinīgi.
Francesco De Angelis
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, rūpniecības politika ir galvenais izaugsmes un nodarbinātības elements mūsu reģionos un valstīs. Tādēļ smagas ekonomikas krīzes laikā mēs atzinīgi vērtējam Komisijas iniciatīvu nodrošināt Eiropai kopēju vidēja termiņa un ilgtermiņa pieeju, un mēs pilnīgi atbalstām Lange kunga izcilo ziņojumu vismaz trīs iemeslu dēļ.
Pirmkārt, tādēļ, ka ziņojuma pieeja rūpniecības attīstībai nesadala rūpniecības un uzņēmējdarbības intereses tirgus sektoros, bet apvieno tās saskaņā ar kopīgiem mērķiem. Otrkārt, ziņojumā izcelta reģionālo struktūru nozīme, izmantojot efektīvāku atbalstu kopām, inovāciju tīkliem, zināšanu nodošanu, pētniecību, prasmju uzlabošanu un infrastruktūras attīstību.
Treškārt, un ar to es beidzu, ziņojumā izcelta tādu mazo un vidējo uzņēmumu nozīme un darbība, kas vēršas pie Eiropas, lai pārvarētu krīzi, kura var nopietni apdraudēt to nākotni.
Gianluca Susta
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, ekonomikas un finanšu krīze ir likusi daudziem cilvēkiem no jauna atklāt rūpniecības būtisko nozīmi. Par spīti jūsu centieniem, priekšsēdētāja vietnieka kungs, Komisija ne vienmēr to ir apzinājusies.
Daudzi akti, no kuriem stratēģijas "Eiropa 2020" dokumenti vai noteikti brīvās tirdzniecības nolīgumi, kas nesen apstiprināti vai tiek apspriesti, nebūs pēdējie, aizvien tiek nepamatoti ierobežoti saistībā ar pakalpojumu ekonomiku un pakalpojumu nostiprināšanu un attīstību, it īpaši finanšu, banku un apdrošināšanas nozarē. Turpretim reālā ekonomika, kā jau teicāt, raida pretējus signālus. Ražošanas un eksporta apjoms pieaug, un vērojamas pārvietošanas tendences izmaiņas.
Mums jāatbalsta šie signāli, jo neviena liela pasaules ekonomika nevar izvairīties no rūpniecības būtiskās nozīmes. Tādēļ mums ir jāpilnveido iekšējais tirgus un jāpaātrina tādu spēcīgu iniciatīvu īstenošana, kas atbalsta inovācijas un pētniecību, tehnoloģiju nodošanu, produktu izsekojamību, intelektuālā īpašuma aizsardzību un Eiropas ražošanas veicināšanu, nemaz nerunājot par efektīviem noteikumiem, kas vēršas pret dempingu un atbalsta patiesu savstarpīgumu divpusējās sarunās. Šis ziņojums ir solis šajā virzienā, un esmu ļoti pateicīgs Lange kungam un visiem, kas pie tā strādāja.
Françoise Grossetête
Priekšsēdētājas kundze, vai, ņemot vērā Eiropas Savienības deindustralizāciju, pastāv patiesa mērķtiecība? Mēs zinām, ka ekonomikas nevar zelt bez smagās rūpniecības un ka rūpniecība nevar pastāvēt bez rūpnīcām.
Mēs esam sapulcējušies šajā Parlamentā, lai aizstāvētu Eiropas rūpniecības nozares darba vietas. Rūpniecības nākotne nav iedomājama bez ticības zinātnes un tehnikas progresam. Tādēļ laikā, kad Eiropai būtu jāsāk apjomīgs darbs, lai noteiktu 2050. gada raķetes Ariane un lidmašīnas Airbus, Komisijai jāsaprot, ka krīzes dēļ ieviestie noteikumi vairs neatbilst šodienas ekonomikai.
Jautājumi par brīvo tirdzniecību un brīvu un netraucētu konkurenci ir kļuvuši par dogmām. Mēs nevaram būt vienīgā ekonomiskā zona pasaulē, kas vienpusēji piemēro brīvās tirdzniecības principus, nezinot, ko dara mūsu galvenie konkurenti.
Tādēļ es, komisār, paužu nožēlu par to, ka pastāv zināmas bažas attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas Savienības pretdempinga arsenāla nostiprināšanu un vispārēja savstarpīguma principa piemērošanu tirdzniecībā ar trešajām valstīm. Sliktākā situācija rodas, ja Eiropas tirgus ir pārāk atvērts, ņemot vērā konkurentu pārlieku noslēgtos tirgus.
Turklāt saistībā ar cīņu pret klimata pārmaiņām es, komisār, vēlētos, lai mēs papildus siltumnīcefekta gāzu izmešu kvotu tirdzniecībai īstenotu tādus rīkus kā oglekļa iekļaušanas mehānismu uz mūsu robežām. Tādējādi mēs varētu atjaunot līdzsvaru un padarīt mūsu uzņēmumiem pārvietošanu uz trešajām valstīm mazāk vilinošu.
Mums būtu jāuzlabo MVU pieejamā palīdzība un jāmazina to izmaksas; jānostiprina Eiropas patenti un jācīnās ar izcelsmes marķējuma "made in” viltošanu. Turklāt, ja Eiropai nebūs pieejamas izejvielas, mēs nevarēsim runāt par inovatīvu rūpniecības politiku.
Mūsu bažas ir saistītas ar izglītību, apmācību un pētniecību, kā arī inovāciju un zinātnes kultūru, kam atkal jābūt goda vietā Eiropas Savienībā.
(Aplausi)
Patrizia Toia
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es pievienojos kolēģiem, kuri ir runājuši, lai atzīmētu, ka mēs beidzot atkal spriežam par kopīgu rūpniecības politiku, un es ceru, ka drīz sekos rīcība un konkrēti lēmumi. Es pateicos par kolēģa B. Lange izcili paveikto darbu, kas ir šis ziņojums, un priekšsēdētāja vietnieka A. Tajani paziņojumu.
Šis lēmums nozīmē dažas svarīgas lietas, pirmkārt, kā jau minēts, Eiropas ekonomikas atveseļošana un atlabšana un nodarbinātības elastība daļēji un, iespējams, jo īpaši ir atkarīga no visas ražošanas sektora, gan tā progresīvāko, gan tradicionālāko daļu, atlabšanas un sniegtā atbalsta. Tas tādēļ, ka aizvien ir iespējams paplašināt ražošanu, kas nesen vēl nebija tik acīmredzami.
Otrkārt, Eiropas rūpniecības atlabšana nozīmē arī, ka mūsu konkurētspēja ir iespējama ne tikai finanšu vai terciārajā sektorā, bet arī šajā ziņā, un nav par vēlu pieņemt izaicinājumu padarīt Eiropu konkurētspējīgu rūpniecības nozarē salīdzinājumā ar pārējo pasauli.
Treškārt, kā jau tika minēts, jaunajā rūpniecības politikā vairāk uzmanības pievērsts faktoriem, nevis sektoriem: tās centrā ir faktori un instrumenti, kas var reāli veicināt jaunu uzņēmumu rašanos un jaunu elastības un modernizācijas kapacitāti.
Manuprāt, svarīgi ir vēlreiz izcelt jaunos faktorus, kas mums jāsekmē: aizdevumi - saistībā ar aizdevumiem mēs papildus komisāra paziņotajām iniciatīvām lūdzam jaunas iniciatīvas - izejvielas, enerģijas cenas, inovācija, pētniecība, vajadzība palielināt pētniecības rezultātu un inovāciju tenholoģiju nodošanas kapacitāti Eiropas uzņēmumos, jaunos produktos un jaunos ražošanas organizēšanas veidos.
Mums pienācīgi jāizmanto Eiropas unikālā rūpnieciskā ražošana, it īpaši noteiktās valstīs, tas ir, mazos un vidējos uzņēmumus, uzņēmumu un to produktu kvalitāte, kā arī Eiropas rūpniecības unikālais raksturs. Es uzskatu, ka mums no jauna daudzās valstīs jāatklāj šīs ražošanas tradīcijas un saknes, lai varētu tās modernizēt un mainīt.
Visbeidzot, jautājums par atrašanās vietu, kas ir ļoti būtisks. Eiropas politika būs sekmīga, ja tiks atrasts reģions, kas spēs to īstenot. Tādēļ mēs izsakām pateicību Lange kungam un ceram uz izcilu sadarbību ar Komisiju, lai pavisam drīz panāktu konkrētus rezultātus.
Jorgo Chatzimarkakis
Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, liels paldies par jūsu lielo ieinteresētību Eiropas rūpniecības politikā. Es vēroju Lange kungu un domāju, ka ap pašiniciatīvas ziņojumu virmojis liels satraukums. Apspriešanai iesniegti pavisam 500 grozījumi un 50 kompromisa priekšlikumi ar mērķi atkal padarīt Eiropas rūpniecību par vadošo pasaulē. To iespējams panākt tikai ar integrētu un ilgtspējīgu politiku. Mums jānodrošina, ka stratēģijas prioritāte ir pētniecība un inovācijas. Tādēļ mums jāievieš tiesiskais regulējums, kas vienlaikus atbalstīs inovācijas un ilgtspēju. Lielākā problēma, kas minēta jūsu ziņojumā, bija pareizā līdzsvara rašana starp vides aizsardzības mērķiem un ekonomikas konkurētspēju, vienlaikus izvairoties no protekcionisma. Es raugos uz Grossetête kundzi, jo francūži vienmēr vēlas ieviest mazliet protekcionisma. Tajā pašā laikā mums jāatbalsta mazie un vidējie uzņēmumi, jāsekmē Eiropas patenti un jānovērš zināšanu zādzība, it īpaši attiecībā uz Ķīnu. Turklāt mēs vēlamies, lai Eiropas rūpniecībai birokrātijas dēļ uzspiestu mazāk noteikumu. Tas nozīmē, ka jāpievērš uzmanība birokrātijas samazināšanai. Lange kungs, jums ir izdevies šo jautājumu diezgan labi apskatīt ziņojumā, tādēļ vēlos pateikties par jūsu cītīgo darbu.
Tomēr šis ziņojums var atainot tikai pirmo soli. Rūpniecības politikas koncepts, kuru cilvēkiem daudzās dalībvalstīs ir grūti apspriest un par ko jo sevišķi vācieši nekad nav vēlējušies runāt, mums jāsaista ar konkurētspējas paktu, ar ko dažu nākamo nedēļu laikā tiks iepazīstināti valstu vai valdību vadītājus, lai aizsargātu euro zonu. Ja mēs to neizdarīsim, tad mums būs problēma. Mums jāsaskaņo tādas jomas kā kohēzija, rūpniecība, tirdzniecība, pētniecība un inovācijas, kā arī sociālie jautājumi, klimats un vide.
Pašreizējais piemērs par E10 degvielas maisījumu Vācijā parāda, ka tas nenotiek. Tā ir tikai bioetanola pievienošana benzīnam. ES ir ieviesusi svarīgu stratēģiju, izvirzījusi sev 20-20-20 mērķus, un mēs esam pateikuši dalībvalstīm, ka tie ir jāīsteno. Dalībvalstis, it īpaši Vācija, piedalījās lēmuma pieņemšanā un atbalstīja visu, kas tika nolemts. Taču, tiklīdz tas valstīs bija jāievieš, tās pēkšņi samazināja nodokļu atvieglojumus un patērētāji pārtrauca sadarboties.
Ja nepārliecināsim patērētājus, kā tas bija Vācijas gadījumā ar E10 maisījumu, mēs nevarēsim īstenot klimata politiku kopā ar rūpniecības politiku. Patērētājiem jābūt mūsu pusē. Tā ir galvenā ideja. Tādēļ vēlu rūpniecības politikas projektam sekmes.
Reinhard Bütikofer
Priekšsēdētājas kundze, daudzie deputāti, kas aizrautīgi piedalījušies diskusijā, ir mazliet pārspīlējuši Lange kunga ziņojuma nozīmi. Ziņojumā skarti gandrīz visi jautājumi un dažviet informācija ir pretrunīga.
Tomēr uzskatu, ka ziņojums pauž ievērojamu progresu. Pagātnē bieži vien par rūpniecības politikas atbalstu runāja tikai francūži vai kreisā spārna deputāti, kas atbalstīja spēcīgu valsts kontroli. Pārējiem tas bija aizliegtais temats. Tagad mēs esam jaunā situācijā, kad panākta būtiska vienprātība par to, ka Eiropā jābūt rūpniecības politikai un ka tai jābūt vienotai politikai Eiropas līmenī. Es domāju, ka tas ir nozīmīgs pavērsiena punkts, un esmu pateicīgs Tajani kungam par to, ka tas tik skaidri akcentēts.
Mēs nevaram turpināt, kā līdz šim, un Grossetête kundzei ir pilnīga taisnība. Mēs nevaram uztvert rūpniecības politiku kā kaut ko, kas gandrīz nejauši izriet no mūsu brīvās tirdzniecības politikas. Mums jāatgriež pareizā lietu kārtība, taču to nedrīkst darīt, pamatojoties uz ilūziju par valsts kontroli un ideju, ka valstij jāuzņemas regulējoša loma un tieši jāiejaucas uzņēmējdarbībā. Valstij jāizveido saprātīgs satvars, kas sekmē inovācijas, it īpaši vides jomā, un kas ļauj panākt progresu šajās jomās, izmantojot konkurenci. Tomēr mēs nevēlamies spēcīgu valsts kontroli vai protekcionismu.
Nākotnē mēs spēsim nodrošināt spēcīgu Eiropas rūpniecības pozīciju tikai tad, ja centrālā līmenī nopietni uztversim vides jomas inovāciju uzdevumu. Tādēļ nobeigumā vēlos teikt, ka esmu ļoti pateicīgs, Tajani kungs, par to, ka izskaidrojāt, ka ilgtspēja un konkurētspēja nav pretmeti, bet ir jānostāda vienādā stāvoklī un jāsaskaņo.
Evžen Tošenovský
Priekšsēdētājas kundze, pašlaik Eiropai debates par rūpniecību ir ļoti nozīmīgas. Eiropas uzņēmumu konkurētspēja ir atkarīga no Eiropas turpmākas ekonomiskās stabilitātes. Mēs visi, protams, apzināmies šos argumentus, taču pastāvīgi cenšamies uzņemties saistības, kas izpaužas kā galējas prasības attiecībā uz vides aizsardzību vai obligātas nodokļu saistības finanšu stabilitātes nodrošināšanai. Protams, ir svarīgi stingri izvērtēt rūpnieciskās produkcijas ietekmi uz vidi, taču nevajag netieši apgrūtināt rūpniecību ar noteikumiem, kas ir gandrīz pārspīlēti. Tas var izraisīt situāciju, ka globalizētā pasaulē Eiropas rūpniecisko ražošanu vairāk nekā kaut kur citur nomāc politiski lēmumi.
Manuprāt, vissvarīgākajam punktam ziņojumā jābūt uzsvaram uz zinātnes, pētniecības un inovāciju atbalsta nozīmi. Eiropa sen ir pārstājusi būt vadošajā pozīcijā inovāciju jomā. Ir ļoti būtiski atbalstīt inovatīvus projektus. Es piekrītu, ka vajag atkārtoti izstrādāt finanšu atbalsta procedūras inovatīviem projektiem. Mūsu mērķim jābūt administrācijas vienkāršošanai un tajā pašā laikā vispārējās pieejas maiņai. Ir svarīgi ņemt vērā pētniecības komercializāciju un Eiropas fondu finansēšanu.
Ilda Figueiredo
Priekšsēdētājas kundze, ir pienācis laiks aizsargāt Eiropas Savienības rūpniecību visās dalībvalstīs. Tādēļ jāmaina līdzšinējās nostājas, saskaņā ar kurām Eiropas Komisija nemaz nedomāja par to, lai panāktu līdzsvaru starp vajadzību aizstāvēt plaukstošu rūpniecību, it īpaši ražošanas nozares, un starptautisko tirdzniecību.
Rūpnieciskā ražošana ir būtiska ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā, kas rada vajadzību pēc citas ES un ārējās tirdzniecības politikas, kura aizstāv mūsu rūpniecību, tostarp garantē darba vietas valstīs un reģionos, kur bezdarba līmenis jau ir ļoti augsts. Šajā nolūkā svarīgi ir visu uzmanību pievērst maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un pētniecībai un izstrādei, ievērot reģionālo attīstību, kā arī katras valsts un rūpniecības sektora īpašās iezīmes, un uzlabot darbinieku kvalifikāciju un apmācību.
Tomēr ziņojumā, par ko noris debates, ir daudz pretrunīgu nostāju. Kaut arī, no vienas puses, tas propagandē rūpniecības un MVU aizstāvību, no otras puses, tajā iekļauti priekšlikumi liberalizēt starptautisko tirdzniecību, aicinājumi pēc brīvas konkurences, iekšējā tirgus nostiprināšanas un valsts un privātā sektora partnerībām. Tomēr šādi priekšlikumi pienācīgi neaizsargā mūsu rūpniecību, kā to jau pierādījusi realitāte Eiropā. Tādēļ esam apspriešanai iesnieguši priekšlikumus, lai novērstu viskaitīgākos aspektus; mēs ceram, ka rīt tie tiks pieņemti.
Mēs atbalstām rūpniecību, kas efektīvi izmanto no oglekļa mazāk atkarīgus resursus, augstu vērtē darba vietas, kur ievēro tiesības un garantē vienādas tiesības sievietēm attiecībā uz pieejamību darba vietām, paaugstinājumiem, algām, kā arī dalību vadībā un pārvaldes iestādēs.
Lai to visu nodrošinātu, būtisks ir ES satvars, un šajā ziņā Eiropas Komisijai ir svarīga nozīme attiecībā uz rūpniecības politiku, ārējo tirdzniecību, finanšu politiku, pētniecību, zinātni un inovācijām, kas atbalsta MVU, kā arī attiecībā uz darbinieku apmācību un pārkvalificēšanu un strādājošo cieņas ievērošanu.
Niki Tzavela
Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt, arī es vēlos apsveikt Lange kungu saistībā ar detalizēto ziņojumu par rūpniecības politiku. Komisār, ekonomikas krīze ir parādījusi, ka valstis ar rūpniecības pamatu ne tikai izdzīvo, bet arī zeļ. Piemēram, Vācija, Ķīna vai Spānija. Spānija iztur ekonomikas krīzi, jo tai ir rūpniecības pamats.
Manai valstij, Grieķijai, bija rūpniecības pamats, komisār, bet mums dažādu iemeslu dēļ ir izdevies to iznīcināt. Es vēlos pievērst uzmanību ļoti aktuālai problēmai, ar ko šonedēļ saskaras Grieķijas rūpniecība. Trichet kungs ir paziņojis, ka nākamā mēneša laikā, iespējams, tiks paaugstināta Eiropas Centrālās bankas bāzes likme. Tas radīja "lēcienu” trīs mēnešu EURIBOR starpbanku likmē, kam piesaistīti tūkstošiem uzņēmumu aizdevumu Grieķijā. Vienā dienā tika reģistrēts lielākais EURIBOR pieaugums kopš 2008. gada septembra, kas Grieķijas uzņēmumiem, kuri jau cieš recesijas dēļ, radīja ievērojamas problēmas.
Tomēr tajā pašā dienā Starptautiskā Valūtas fonda Eiropas nodaļas direktors paziņoja, ka Eiropas Savienības monetārā politika izturēs un tā nav jāpadara stingrāka. Mēs nesakām, ka Trichet kungam nav jāpaaugstina procentu likmes. Tomēr varētu veikt vienmērīgu pāreju, lai izvairītos no pieredzētajiem "lēcieniem” aizdevumos. Vai jūs varētu iejaukties, komisār?
Béla Kovács
(HU) Priekšsēdētājas kundze, ar prieku atzīmēju, ka ziņojumā par rūpniecības politiku vairākkārt minēta mazo un vidējo uzņēmumu būtiskā nozīme attiecībā uz Eiropas rūpniecību, Eiropas darbiniekiem un mūsu visu tagadni un nākotni. Kopš šī brīža par visu dokumentu un jautājumu prioritāti jākļūst MVU darbības atvieglošanai. Šie mazie uzņēmumi rada visvairāk darba vietu, tiem ir lielākā kapacitāte radīt sevi no jauna un nozīmīgākā loma inovācijā un Eiropas ekonomikas turpmākas atpalikšanas novēršanā. Svarīgi, ka šie uzņēmumi maksā lielāko daļu nodokļu mūsu budžetos, tas nozīmē, ka tie galvenokārt uztur birokrātiskas pārvaldes. Turpretī birokrātija un bankokrātija ir radījušas tiesiski institucionālu un ekonomisku vidi, kas tiecas padarīt MVU darbību neiespējamu. Šo tuvredzīgo praksi, kas sekmē starptautisku uzņēmumu dzīšanos pēc peļņas, nevar ilgāk turpināt.
Ziņojumā pareizi minēts, ka jānovērš spekulācijas finanšu tirgos, taču šobrīd mums jādara vairāk par to. Bankām, kas ar savu kredītu politiku neatvieglo MVU līdzekļu ieguvi, jāuzliek tūlītēji sodi. Ziņojumā arī īsi pieminēts, ka jaunajās dalībvalstīs sabrūk rūpniecība un ka ES jāatrod veidi, kā apturēt lielo uzņēmumu negodīgās prakses. Mums atklāti jāpaziņo, ka pagājušo gadu laikā veco dalībvalstu starptautiskie uzņēmumi ar ES birokrātijas palīdzību pārņēma un izpostīja lielāko daļu ražošanas nozaru jaunajās dalībvalstīs, bet pēc tam izputināja tur darbojošos uzņēmumus un pārņēma to tirgus. Tādēļ bez darba un nākotnes izredzēm ir miljoniem cilvēku, austrumos tiek viegli gūta peļņa, bet rietumos - lieli nodokļu ieņēmumi. Turklāt ar birokrātijas palīdzību daudz Eiropā uzkrātās tehnoloģijas diemžēl ir nodots Ķīnai.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, es arī vēlētos sākt ar pateicību Lange kungam par viņa pūlēm, apkopojot tik daudzus dažādus viedokļus un redzējumus - tā ir situācija, kas ir gluži parasta Parlamentā. Es vēlētos pateikties arī ēnu referentiem no dažādām politiskajām grupām.
Būtībā šis ziņojums ir mēģinājums atbildēt uz jautājumu, kurš tiek aplūkots jau ilgu laiku, proti - vai Eiropas rūpniecībai ir nākotne globālajā pasaulē?
Es domāju, ka atbilde ir "jā”. "Jā”, jo Eiropas Savienības valstis pierāda, ka tā tas ir. "Jā”, jo ir arī konkrētas Eiropas rūpniecības nozares, kuras parāda, ka to spēj nodrošināt.
Tam visam ir saikne ar virkni aspektu - vairāki no tiem ir saistīti ar darba tirgu, jo mums ir nepieciešams elastīgs, nevis "nekustīgs” darba tirgus; citi faktori ir saistīti ar produktivitāti, finanšu politiku un nodokļu atvieglojumiem. Taču ļaujiet man uzsvērt trīs aspektus, kuri šobrīd ir cieši saistīti ar pašu Eiropas Savienību.
Pirmkārt, inovāciju un uzņēmējdarbības kultūra. Tie ir divi galvenie jautājumi. Uzņēmumi un inovācijas ir pamatelementi, runājot par jebkuras Eiropas rūpniecības nozares nākotni. Īpaša uzmanība būtu jāvelta jauniem uzņēmējiem.
Otrkārt, iekšējā tirgus stiprināšana un pārliecināšanās par tā konkurētspēju un to, ka tajā pastāv brīva konkurence. Tāpēc subsīdijas, kuras joprojām tiek piešķirtas transportam, enerģētikai un valsts uzņēmējdarbībai, būtu jāsamazina, lai nodrošinātu brīvu konkurenci Eiropas iekšējā tirgū.
Treškārt, ievērojot konkurences noteikumus starptautiskajā sistēmā - kad tas attiecas uz vides politiku un produktu apgādi, ir ļoti svarīgi konkurēt, pamatojoties uz vienādiem noteikumiem.
Mēs nevēlamies protekcionismu Eiropas Savienībā, un mēs nevēlamies protekcionismu, kad mūsu rūpniecība konkurē ar trešām valstīm un trešiem reģioniem.
Marita Ulvskog
(SV) Priekšsēdētājas kundze, vairāki no mums, kas piedalās šajās debatēs, ir sākuši savas runas ar frāzi "beidzot” Varbūt, ka tas kaut ko liecina par rūpniecības politikas statusu sociālajās debatēs un politikā visai ilgā laika periodā. Tomēr šobrīd rūpniecības politikas jautājums atkal ir aktualizējies - es domāju, kas tas ir skaidrs arī no šī ziņojuma. Pakalpojumu nozare joprojām būs svarīga, taču kļūst skaidrs arī tas, ka tās attīstība lielā mērā ir atkarīga no tā, ka mums ir spēcīga rūpnieciskā ražošana un spēcīga rūpniecības nozare. Šīs divas lietas ir nedalāmi saistītas.
Tāpēc rūpniecības politika ir pamatā vienam no nozīmīgākajiem politiskajiem jautājumiem - darbs visiem, pilnīga nodarbinātība. Tomēr, ja mūsdienu rūpniecības politika aprobežotos ar to, pēdējo 25 gadu laikā nekas nebūtu norisinājies. Mūsdienu rūpniecības politika nozīmē daudz vairāk kā tikai to. Šodien tai ir arī nozīme būtiskajā pārejā, kas ietver radikālu pārbīdi uz vides un klimata ilgtspēju - nevis radot šķēršļus, bet gan sekmējot šo pāreju. Tas patlaban ir rūpniecības konkurētspējas elements - tas ir skaidrs, redzot investīcijas, kuras tiek īstenotas vairākās mūsu konkurentvalstīs.
Piekļuve izejmateriāliem ir daļa no tā - tāpēc tā ir prasība rūpniecībai, tomēr tajā pašā laikā arī daļa no pārejas. Tas attiecas uz visu, sākot no energoefektivitātes, līdz pat resursu pārvaldībai un otrreizējai pārstrādei, piemēram, veidā, ko mēs dēvējam par pilsētvides izrakteņu ieguvi. Vēl viena nozīmīga problēma mūsdienīgai un ilgtspējīgai rūpniecībai ir periodiskas apmācības programmas. Mēs nekonkurēsim un mums nav jākonkurē ar zemām darba algām vai sliktiem darba apstākļiem, bet gan ar kvalificētiem un pieredzējušiem cilvēkiem, kuri strādā un kuri vēlas strādāt rūpniecībā.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Priekšsēdētājas kundze, komisār Tajani kungs, dāmas un kungi, šobrīd Eiropa spēj pieņemt jaunu ceļu, un tai ir jārod jauns ceļš, izveidojot jaunu integrētu rūpniecības politiku. Būtiska nozīme tajā būs visu to faktoru integrācijai, kuri Eiropas Savienībā ietekmē rūpniecību. Es minēšu tikai dažus no tiem.
Pirmkārt, garantijas galveno izejmateriālu ilgstpējīgām ilgtermiņa piegādēm Eiropas augsto tehnoloģiju attīstīšanai. Šajā sakarībā es mudinu pastiprināt sadarbību ar trešajām valstīm attiecībā uz izejmateriālu pārpalikumu.
Otrkārt, uz inovācijām un zināšanu brīvu apriti balstīta ekonomika. Es mudinu stiprināt būtisko saikni starp izglītību, profesionālo apmācību un profesionālo izaugsmi. Eiropa sagatavo visvairāk zinātņu doktoru pasaulē, bet nespēj veiksmīgi pārvērst viņu zināšanas un prasmes tiešām praktiskos tirgus risinājumos. Mums ir jāceļ Eiropas inovāciju centri, kuros aktīvi tiks sekmēta sadarbība starp zināšanām un tirgus vajadzībām.
Treškārt, būtisks solis ir pāreja uz ekonomiku ar zemām oglekļa emisijām. Augstās tehnoloģijas, kādas ir Eiropai, sniegs mums iespēju nākotnē pilnībā izbaudīt videi nekaitīgās ekonomikas potenciālu un priekšrocības. Visi šie elementi prasa jaunu sadarbības līmeni starp dalībvalstīm un Eiropas iestādēm.
James Elles
Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos apsveikt Lange kungu par lielisko ziņojumu, kas liek mums domāt par tendencēm attiecībā uz rūpniecības politiku. Tā kā mēs atgūstamies no lielākās recesijas pēdējos 60 gados, mums tiešām ir jāstimulē mūsu rūpniecība, lai tā būtu konkurētspējīga globālajos tirgos - atbalstot mazos uzņēmumus, attīstot uzņēmumus un sniedzot palīdzību visiem tiem, kuri vēlas radīt darbavietas. Tāpēc saikne starp inovāciju iemaņām un ilgtspēju ir acīmredzama. Nav vajadzības noteikti izmantot līdzekļus - mēs varam to paveikt, stiprinot iekšējo tirgu, veicinot tirdzniecību un nodrošinot atbalsta sistēmu inovācijām.
Visbeidzot, viens elements, kas, kā es uzskatu, pietrūkst, ir digitālā programma. Ikvienam cilvēkam Eiropā un jebkuram uzņēmumam ir jābūt tiesībām piekļūt labākajām informācijas tehnoloģijām un ātrākajiem mobilajiem un platjoslas sakariem. Komisāra kungs, vai jūs zinājāt, ka pagājušajā nedēļā Dienvidkoreja izvirzīja mērķi līdz nākamā gada beigām visās mājās pieslēgt internetu, kura ātrums būs 200 reižu lielāks par interneta ātrumu vidējā mājsaimniecībā ASV? Kā izteicās kāds augsta līmeņa vadītājs, kurš darbojas informāciju tehnoloģiju jomā - kas attiecas uz Eiropas konkurētspēju, ir jāsaprot, ka to daudz labāk ir iespējams stiprināt, ieguldot informāciju tehnoloģijās, nekā fiziskajā infrastruktūrā.
Miloslav Ransdorf
(CS) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos paust tikai trīs komentārus. Pirmais attiecas uz to, ka Eiropai ir jātiecas uz novatorismu, lai tehnoloģiskās prioritātes dažās jomās būtu pirmajā vietā, lai panāktu ne vien relatīvas, bet arī absolūtas priekšrocības, jo vidējie augstas kvalitātes izstrādājumi nosaka vidējās cenas. Otrkārt, es vēlētos pateikt, ka ir svarīgi tiekties uz divu virzienu starpniecību starp lielām un mazām sistēmām, jo koncentrēšanās uz lielām sistēmām nedos vēlamos rezultātus. General Motors ir neveiksmes piemērs, kas ASV nodokļu maksātājiem izmaksās USD 57,6 miljardus. Trešais komentārs attiecas uz to, ka rūpniecības politikai nevajadzētu būt atkarīgai tikai no tā dēvētās politiskās un ekonomiskās elites - tās pamatā būtu jābūt apjomīgai nelielu inovāciju plūsmai "no apakšas”, citiem vārdiem sakot, lieli tehnoloģiski sasniegumi ir atkarīgi no liela daudzuma mazu inovāciju, kuras tiek radītas darba kolektīvos.
Claudio Morganti
(IT) Priekšsēdētājas kundze, priekšsēdētāja vietniek Tajani kungs, dāmas un kungi, šī ziņojuma nosaukumā jau ir ietverts atslēgvārds, kurā ir atsauce uz rūpniecības politiku. Pēdējos pāris gadus, ja ne desmitgades, Eiropā mēs esam kļuvuši par lieciniekiem augošai politiskai neieinteresētībai attiecībā uz šo jomu sakarā ar pārspīlētu vēlmi neiejaukties tirgu darbībā, paļaujoties uz to, ka visa sistēma noregulēsies pati no sevis bez iejaukšanās.
Politiska iejaukšanās nozīmē pieņemt noteikumus, lai atbalstītu mūsu uzņēmumu klātbūtni tirgū, un es priecājos atzīmēt, ka šajā ziņojumā ir īpaša atsauce uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un uz ražošanas nozari, kas pārāk bieži pagātnē ir tikusi aizmirsta.
Ierosinātie instrumenti attiecībā uz administratīvo procedūru vienkāršošanu un vieglāku piekļuvi kredītiem ir solis pareizajā virzienā. Es arī vēlētos īpaši atzīmēt godīgu konkurenci ar trešām valstīm, jo pagātnē mēs esam bijuši pārāk pielaidīgi šajā ziņā, un veselas pamatnozares kā, piemēram, Toskānas tekstilnozari - un es zinu, ko runāju, jo nāku no Prato, - ir nospiedusi ceļos negodīga konkurence, kas noteikti bija jāaptur un jānovērš jau sākumā.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties Lange kungam un ēnu referentiem par viņu smago darbu.
Viņiem ir veiksmīgi izdevies pārveidot par ziņojumu mūsu visu krīzes laikā izdarīto atklājumu, proti, ka rūpniecība acīmredzami ir daudz svarīgāka, nekā daudzi cilvēki uzskatīja, nodrošinot, ka rūpniecības politika tiek pārvietota tuvāk Eiropas Parlamenta darba kārtības prioritārajiem jautājumiem. Fakts, ka šīs debates tiek rīkotas vakarā, var būt trūkums. Šis jautājums ir tik nozīmīgs, ka mums par to ir jārunā ne reizi vien.
Kā daži deputāti jau sacīja, rūpniecības politika neprasa valstu iejaukšanos, bet gan pareizās sistēmas izveidi. Valstij nav jālemj par rūpniecības politikas saturu vai jāizšķiras starp labu un sliktu rūpniecību. Tā vietā tai ir jārada rūpniecībai iespējas attīstīties sistēmā. Mums ir jāpievērš īpaša uzmanība tām jomām, kur mēs reāli varam palīdzēt inovāciju un pētniecības ziņā.
Es domāju, ka ļoti noderīgi ir tas, ka Tajani kungs mums ir sniedzis informāciju, kura mums liek saprast, ka konkurētspējas jautājumam ir vislielākā nozīme daudzās Eiropas politikas jomās. Nākotnē būs ļoti derīgi to izmantot kā kritēriju, lai apsvērtu, vai mūsu politiskie lēmumi vienmēr, bieži vai dažkārt ir palīdzējuši vai kaitējuši rūpniecības attīstībai Eiropā.
Es vēlētos, lai mums būtu ne tikai ziņojums un temats turpmākajām debatēm, bet arī lai tiktu mainīts tas, kā mēs tālāk rīkojamies, un šis jautājums tiktu uztverts nopietni, jo rūpniecība ir svarīga.
(Runātājs piekrita atbildēt uz "zilās kartītes” jautājumu saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu.)
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze, man ir jautājums Reul kungam. Šorīt mēs svinējām Starptautiskās sieviešu dienas 100. gadadienu. Ņemot to vērā, es vēlētos jums jautāt, kādas iespējas, kā jūs uzskatāt, ir pieejamas sievietēm nākotnes rūpniecības politikā. Kādas izredzes ir sievietēm rūpniecībā, jo es uzskatu, ka mums ir steidzami nepieciešams viņu devums? Kādas prasmes un kvalifikācijas būtu ieteicams iegūt sievietēm, lai strādātu rūpniecībā?
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es uzskatu, ka sievietēm ir lieliskas iespējas, un vajadzības gadījumā es pats nodarbošos ar šo jautājumu.
Teresa Riera Madurell
(ES) Priekšsēdētājas kundze, krīze noteikti ir uzsvērusi rūpniecības kā ekonomikas dzinējspēka nozīmi. Komisāra kungs, mēs atzinīgi vērtējam faktu, ka Komisija to ir sapratusi un paņēmusi atpakaļ rūpniecības politiku Eiropas Savienībai.
Mūsu referents, kuru es vēlos apsveikt par lieliski paveikto darbu, jau ir paskaidrojis, kā mēs traktējam pāreju uz rūpniecības politiku, kura ir gudra, resursu izmantošanas ziņā efektīva un ilgtspējīga vides un sociālajā ziņā. No tā, ko viņš pastāstīja, es tikai vēlētos akcentēt vienu aspektu, kuru uzskatu par izšķirīgu, proti, cilvēkkapitālu.
Pieņemot, ka ikvienam darbam būtu jābūt videi nekaitīgam, ir būtiski, lai Eiropas darba ņēmējiem būtu atbilstošās iemaņas, ne tikai lai uzlabotu mūsu rūpniecības konkurētspēju, bet arī lai neviens darba ņēmējs netiktu pamests novārtā.
Mums ir spēcīga bāze - jaunie eiropieši nekad nav bijuši tik labi sagatavoti, un tomēr mums trūkst inženieru, mums trūkst jaunu uzņēmēju un mums trūkst inovatīvas politikas cilvēkresursu pārvaldībai. Tāpēc mums ir jāveicina sinerģijas starp augstskolām ar spēcīgu uzņēmējdarbības kultūru un uzņēmumiem, kurus tiešām virza zināšanas.
Attiecībā uz apmācību - mums ir nepieciešams pielāgot prasmes atbilstoši jaunās ekonomikas prasībām un darīt to veidā, kas būtu ekonomiski pieejams darba ņēmējiem un uzņēmumiem.
Turklāt rūpniecībai būtu jāliek lielāks uzsvars uz organizatoriskajām inovācijām, ar ko saprotot elastīgāku un dinamiskāku riska un atbildības sadalīšanu uzņēmumā. Tikai tad tā spēs iekļauties apritē un pilnībā izmantot savu darba ņēmēju talantu un zināšanas.
Nobeigumā lūdzu jūs ļaut man izteikties kā tās grupas loceklei, kura pretojās tam, lai tiktu uzlabota sadarbība pie ES patenta, jo mēs uzskatām, ka tas negatīvi iespaido iekšējo tirgu, teritoriālo kohēziju un juridisko skaidrību. Eiropas Savienības Tiesa ir atbalstījusi šo nostāju 2011. gada 8. marta atzinumā Nr. 1/09, kurā ir secināts, ka nolīguma projekts, ar ko izveido Eiropas un Kopienas Patentu tiesu nav savienojams ar Līguma noteikumiem.
Riikka Manner
(FI) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, vispirms es vēlos apsveikt referentu par lielisko un ļoti nozīmīgo ziņojumu. Tiešām, ļoti svarīgs ir jautājums par to, kā mēs varam ieviest konkurētspēju Eiropas rūpniecība politikā, un arī tas, kā mēs varam reaģēt uz strukturālām pārmaiņām, kuras notikušas sakarā ar darbavietu samazināšanu pamatrūpniecībā noteiktās jomās.
Es uzskatu, ka rūpniecības politika ir pārmaiņu daļa. Mums ir jāsaskata šīs pārmaiņas, un mums ir arī jāspēj tām pielāgoties. Mums ir jāskatās uz priekšu attiecībā uz rūpniecības politiku, un tā jāveido ilgtspējīga rūpniecības, kas pamatota uz mūsu pašu, Eiropas, priekšrocībām un mūsu reģionālajiem resursiem. Piemērs tam ir bioenerģijas nozare, kurai, manuprāt, ir labs potenciāls Eiropā.
Reģionālās struktūras mums ļaus atbalstīt ilgtspējīgu rūpniecības politiku Eiropā, un sakarā ar to mums vēl jo vairāk ir jāuzsver lielā nozīme, kāda piemīt inovatīvajām kopām un plašai sadarbībai starp nozarē iesaistītajiem, izglītības iestādēm un uzņēmumiem.
Runājot par Eiropas rūpniecības politiku, neapšaubāmi, ļoti svarīgi ir iekļaut MVU nozari - mazos un vidējos uzņēmumus. Mums ir jāsamazina birokrātija maziem un vidējiem uzņēmumiem, kā jau šeit bieži ticis minēts, un jādara viss iespējamais, lai atbalstītu iespējas MVU uzņēmējdarbībai tagad un nākotnē.
Jacky Hénin
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, beidzot ziņojumā ir uzsvērta rūpniecības lielā nozīme Eiropas Savienības nākotnē un apliecināta vajadzība pēc Eiropas rūpniecības politikas. Tajā ir netieši atzīts Lisabonas stratēģijas fiasko, taisnīgi pieprasot, lai 3% no Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukta tiktu veltīts pētniecībai un attīstībai, un, kas ir būtiskākais, ierosinot, lai pilnā mērā tiktu izmantots privātais sektors.
Diemžēl ziņojumā joprojām pausts uzskats, ka konkurētspējai ir jābūt vērstai uz milzīgiem darbaspēka izmaksu samazinājumiem laikā, kad mums patiesībā nepieciešams attīstīt uz apmācību, kapitāla ekonomiku, enerģiju un izejmateriāliem pamatotu konkurētspēju. Ziņojumā arī ir netieši atzīts finanšu tirgu neveiksmīgais mēģinājums novirzīt ietaupījumus ieguldījumos, kas radīs turību. Šīs problēmas risināšana prasa kredītu vai kredīta pieprasījumu sociālo kontroli nodarbinātības, pētniecības, attīstības un labklājības radīšanas interesēs. Mums nepieciešams, lai Eiropas un valstu sabiedriskie finanšu centri garantētu rūpniecības finansēšanu. Mūsu Parlaments nevar vienkārši rīkoties, lai nodrošinātu, ka lielās Eiropas rūpniecības grupas to paveiktu labāk. Mūsu galvenajam mērķim ir jābūt tam, lai tiktu nodrošinātas skaitliski vairākas un labākas kvalitātes rūpniecības darbavietas Eiropas Savienībā.
Amalia Sartori
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Eiropai nekad nav bijis vajadzīgs apsvērt tās rūpniecisko politiku tik lielā mērā, kā tas nepieciešams šobrīd, un tai ir arī jāpārdomā zināmi nesenā pagātnē pieņemti lēmumi.
Tādēļ pamatiniciatīva, kura ir saistīta ar stratēģiju "Eiropa 2020”, ir bijusi noderīga un savlaicīga, un par to es pateicos Komisijai un īpaši komisāram Tajani kungam. Es pateicos arī referentam Lange kungam par viņa paveikto darbu un savai kolēģei Grossetête kundzei, kura Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) vārdā sniedza nozīmīgu ieguldījumu komisāra izvirzītās nostājas stiprināšanā.
No savas puses es nolēmu sniegt savu ieguldījumu ar grozījumiem, kas paskaidro mazo un vidējo uzņēmumu nozīmi, kuri, kā tiek uzskatīts, ir Eiropas pamatrūpniecības stūrakmens, tie, kas zina vislabāk, kā saglabāt stingru nostāju krīzes laikā un kā īstenot inovācijas, saglabājot konkurētspējīgas cenas.
Es uzskatu, ka tūkstošiem mazo un vidējo Eiropas uzņēmēju paveiktais ir jāatbalsta ar to sarežģījumu un ierobežojumu risinājumiem, uz kuriem viņi ne reizi vien ir aizrādījuši - es to attiecinu uz labāku piekļuvi kredītiem, iespējām pārredzamākā veidā un par lētākām izmaksām piedalīties publiskos uzaicinājumos uz konkursiem, un, kas ir būtiskākais, visaptverošai administratīvo procedūru vienkāršošanai, kas tiek uzskatīta par īstu revolūciju, kura mūsu kontinentam šobrīd ir nepieciešama.
Es priecājos, ka Komisija ir uzsvērusi jautājumu par efektīvu un atbildīgu izejmateriālu izmantošanu, un es uzskatu par svarīgu arī to, ka drīzumā mēs gatavojamies apspriest retzemju elementus. Būtiski ir tas, ka uzmanība ir pievērsta intelektuālā īpašuma aizsardzības jautājumam.
Beidzot es spēju saskatīt iezīmētu ceļu, kas, es ceru, drīz novedīs pie tā, ka tiks noteikti visā Eiropas Savienībā spēkā esoši standarti un garantijas. Tā ir cerības došana, sevišķi jauniem cilvēkiem, izmantojot pašu eiropiešu bieži vien ierosinātas atbildes.
Catherine Trautmann
(FR) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties Bernd Lange kungam par lielisko darbu. Rīt viņa kolaboratīvā metode vainagosies panākumiem. Turklāt, komisāra kungs, šī ir iespēja Komisijai, kura mums sniedza diezgan apbēdinošu paziņojumu.
Kā ikviens, kurš nāk no liela reģiona, kas smagi cietis no krīzes laikā, kad to jau ietekmējusi rūpniecības restrukturizācija, es noklausījos paziņojumu no savienībām, kuras ir pastāvīgi apstrīdējušas mūsu darbu. Mums ir nepieciešama rūpniecības politika, kuras visi elementi darbotos viena mērķa virzienā - izveidot stratēģiju, kas būtu balstīta uz ilgtspējīgu, uz nodarbinātību orientētu izaugsmi, kura veidota uz iemaņu optimizāciju un kura pierāda, ka sociālās un tehnoloģiskās inovācijas ir savstarpēji savienojamas.
Tas ir ceļš uz Eiropas konkurētspēju un nevis darbaspēka izmantošanu kā pielāgošanas mainīgo, kā Komisija ierosināja Eiropas semestrī. Labākais, ko Komisija varētu paveikt, ir ātri integrēt darba programmā Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu un sākt fiskālo saskaņošanu ar korporatīvo aplikšanu ar nodokļiem.
Turklāt šai politikai ir jāīstenojas ne vien valstu un Eiropas līmenī, bet arī vietējā līmenī saskaņā ar efektīvu kohēzijas politiku. Mēs izvēlamies regulētu finanšu tirgu, un mēs atbalstām vēlmi konsolidēt vienoto tirgu, bet ne uz netaisnīga darba tirgus rēķina, uz ko attiecas sociālais dempings.
Šodien, priekšsēdētājas kundze, mēs debatējam par vērienīgu rūpniecības politiku, un šorīt mēs balsojām par nodokli finanšu darījumiem un par euroobligācijām.
Dāmas un kungi, mums ir jāizmanto šie līdzekļi tā finansēšanai.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, vispirms es vēlos pateikties referentam Lange kungam un ēnu referentiem, jo īpaši Grossetête kundzei, par paveikto darbu. Eiropas konkurētspēja pasaules tirgos pašlaik ir mazinājusies. Tāpēc, lai spētu stāties pretī jaunām problēmām, Eiropai ir jāmeklē iespējas, kā stiprināt tās rūpniecību. Šī ziņojuma mērķis ir piedāvāt priekšlikumus Eiropas rūpniecības atjaunināšanai. Ir jāveido integrēta un ilgtspējīga rūpniecības politika, kuras pamatā ir zinātniskā pētniecība, inovācijas, efektīvāka resursu izmantošana, preču stratēģija, MVU stiprināšana un reģionālo tīklu attīstīšana. Konkurētspējas, ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas nolūkā īpaši svarīgi ir panākt, lai energoefektivitāte un informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieviešana ir šīs jaunās rūpnieciskās revolūcijas pamatelementi.
Īpaši atzinīgi es vērtēju to, ka ziņojumā ir pievērsta uzmanība tradicionālajām Eiropas rūpniecības nozarēm, jo tas ir svarīgi mūsu ekonomikai. Ļoti liela nozīme ir tādiem pasākumiem kā jaunu tehnoloģiju ieviešana un zinātniskās pētniecības un inovāciju aktīvāka stiprināšana tādās nozarēs kā ražojošā rūpniecība. Tikai šādi mēs spēsim sasniegt mērķi, kas ir tik svarīgs Eiropas konkurētspējas un ekonomikas izaugsmes veicināšanas nolūkā, - mērķi panākt, ka Eiropa atgūst vadošās pozīcijas pasaulē.
Judith A. Merkies
(NL) Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos apsveikt kolēģi Bernd Lange par lieliski sagatavoto ziņojumu un par fantastisko sadarbību, ko viņš īstenoja. Rūpniecības politika atgriežas. Bet tā neatgriežas viena. Šī stratēģija kopā ar divām citām pamatiniciatīvām, divām citām stratēģijām, ir galvenā prioritāte Eiropas darba kārtībā darbavietu un veselīgas ekonomikas jomā. Būtiski norādīt, ka šī stratēģija ir svarīga ne tikai šodienas kontekstā, bet arī nākotnes, stabilas nākotnes, kontekstā.
Rūpniecības politika ir jāskata saistībā ar visām citām stratēģijām, kas attiecas uz inovācijām ES, izejmateriāliem un dabas resursu efektīvu izmantošanu. Šīs trīs jomas ir pamats. Ir jāievēro holistiska pieeja, kas paredz ciešu sadarbību dažādu politikas jomu starpā. Bet, vai tās patiešām ir atšķirīgas politikas jomas, ja jau rūpniecība, kā jūs pats, komisāra kungs, norādījāt, ir ilgtspējas sabiedrotais, nevis ienaidnieks?
Rūpniecības politika spēj darboties tikai integrēta tirgus apstākļos. Iekšējais tirgus joprojām ir pārāk sadrumstalots, un ir nepieciešams pabeigt tā izveidi. Ieguvēji šādā gadījumā būtu visi nozares pārstāvji, jo īpaši mazie inovatīvie uzņēmumi. Ražotājiem ir tiesības izteikt savu viedokli, bet viņiem ir arī jāuzņemas atbildība - galīgā atbildība par ražojumu. Mērķis ir veicināt tīru ražošanu un ilgtspējīgus ražojumus, jo, manuprāt, tieši šajos darbības virzienos ir Eiropas nākotne. Šie pasākumi palīdzēs mums izveidot reģeneratīvu rūpniecību un palīdzēs veicināt izejmateriālu saprātīgu izmantošanu un veselīgas ekonomikas attīstību. Rūpniecības politika pārāk ilgu laiku ir atstāta novārtā un nodota tirgus ziņā. Ir laiks atkal parādīt piemēru citiem un pašiem sev.
Jean-Pierre Audy
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, es vēlos pateikties par uzmanību, ko jūs veltāt rūpniecības jautājumiem, un vēlos paust atzinību vērienīgajam darbam, ko mūsu politiskās grupas vārdā ir paveikusi mana kolēģe Grossetête kundze.
Rūpniecības nozare nodrošina 60 miljonus darbavietu, turklāt katrai šīs nozares darbavietai atbilst vēl divas darbavietas, ko nodrošina nozares, kas piedāvā ar rūpniecību saistītus pakalpojumus. Tātad kopā sanāk 180 miljoni darbavietu. Rūpniecības nozare veido trīs ceturtdaļas no mūsu eksporta, proti, tie ir 5,5 miljoni uzņēmumu. Kas mums ir jādara? Mums ir jārīkojas un jāaizsargā sevi. Sevis aizsargāšana nav protekcionisms. Tāpēc mums ir vajadzīga rūpniecības politika. Daži apgalvo, ka lauksaimniecība ir Dienvidamerikas, rūpniecība - Ķīnas un pakalpojumi - Eiropas specializācija. Dāmas un kungi, ja mēs neražosim vairāk automobiļu, vairāk lidmašīnu, vairāk kuģu, vairāk vilcienu, vairāk satelītu, vairāk medikamentu un nebūvēsim vairāk kodolelektrostaciju, tad mēs izputēsim! Attiecībā uz pakalpojumiem jānorāda, ka tie mums būs, jo mums būs rūpniecības politika.
Ņemot vērā šos apsvērumus, es vēlos izteikt trīs priekšlikumus. Pirmais attiecas uz rūpniecības standartiem. Ikreiz, kad nosakām rūpniecības standartus, mums ir jāveic ietekmes pētījumi, lai nodrošinātu, ka mūsu ražojumi ES teritorijā tiek ražoti saskaņā ar šiem standartiem.
Otrais priekšlikums attiecas uz izglītību un pētniecību. Mums ir vajadzīgas vislabākās inženierzinātņu skolas pasaulē, un mums tās ir jāatbalsta. Mums ir jāpanāk sabiedrības atbalsts zinātnei. Attiecībā uz pētniecību jānorāda, ka mēs plānojam pārskatīt Septīto pamatprogrammu. EUR 30 miljardi ir atvēlēti 2011., 2012. un 2013. gadam. Aicinu prioritārā kārtā piešķirt daļu no šiem līdzekļiem rūpniecībai.
Trešais priekšlikums ir saistīts ar finansējumu. Mēs varētu izveidot Eiropas Rūpniecisko ieguldījumu fondu. Man ir kāds ierosinājums. Mūsu parāds ES personāla pensiju jomā ir EUR 37 miljardi. Ieguldīsim šos līdzekļus pensiju fondā, kas būtu ilgtermiņa krājnoguldījumu instruments. Es atbalstu viedokli par monetārās politikas stratēģijām. Būsim ļoti piesardzīgi attiecībā uz pašreizējo krīzi. Raudzīsimies, lai mums nav pārāk augstas procentu likmes, kas rada spēcīgas euro pozīcijas un kavē rūpniecisko eksportu.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, ražojošajai rūpniecībai ir svarīga nozīme arī šodienas un nākotnes uz zinātnes atziņām balstītās ekonomikas apstākļos. Joprojām ir svarīgi nodrošināt augstvērtīgu ražošanu Eiropā, un tā ir arī galvenais faktors, kas veicina daudzu cilvēku zināšanas un prasmes mūsu valstīs un mūsu konkurētspējas pastāvīgu attīstību. Šis ziņojums pamatoti paredz rūpniecības iekļaušanu Eiropas darba kārtības prioritāšu sarakstā, un tas ir svarīgi gan lielajiem, gan mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Eiropā mēs varam lepoties ar izcilību daudzās jomās. Es runāju par enerģētiku, ceļojumiem kosmosā un autotransporta nozari. Visās šajās jomās patlaban ir ļoti laba situācija. Es runāju arī par autotransporta nozares piegādes ķēdi, kas Eiropai ir ļoti svarīga. Paraugieties tikai, cik saprātīga un tīra ir stratēģija "Eiropa 2020”!
Tomēr ir kāda lieta, kas mani satrauc, un tā ir globalizācija. Mēs rīkojāmies pareizi, izveidojot Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, un drīz tiks izveidots arī Eiropas patents. Tomēr komisārs Tajani darba kārtībā ir iekļāvis jautājumu par nepieciešamību nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā pasaulē. Lieliski, ka Ķīnas uzņēmumi iegulda Eiropā, bet mums tajā ir jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi. Ja šajā jomā patiešām tiek ieguldīti lieli valsts līdzekļi, tad kaut kas nav kārtībā. Atgriešanās pie protekcionisma nav mūsu mērķis, kā tikko norādīja Audy kungs, bet šajā gadījumā ir runa par centieniem nodrošināt nepieciešamo pārredzamību galvenajās nozarēs, piemēram, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā un citās galvenajās Eiropas nozarēs. Šis nav Eiropas veto. Mēs nesakām, ka "šie ir dalībnieki, un tie ir uzraugi”, bet ir patiešām ļoti svarīgi, lai mēs, kas pārstāvam Eiropu, pievērstu pienācīgu uzmanību šim jautājumam. Debašu sākšana par šo jautājumu, ņemot par pamatu Lange kunga lielisko ziņojumu, būtu tikai atbilstoša. Debates turpināsies. Tajani kungs, es vēlos aicināt jūs pievienoties šīm debatēm.
Kathleen Van Brempt
(NL) Priekšsēdētājas kundze, rītdienas balsojumā par Lange kunga ziņojumu jūs, komisāra kungs, visticamāk pārliecināsieties, ka Parlaments ir ļoti vienots jautājumā par rūpniecības politikas svarīgo nozīmi. Jums kā komisāram tas droši vien būs stimuls rīkoties. Dažādu politisko grupu vidū ir panākta vērā ņemama vienprātība attiecībā uz to, ka rūpniecības politikai Eiropā ir nākotne un ka tā ir jāatbalsta.
Tomēr tas attiecas tikai uz šīs vienprātības apmēriem, jo, tiklīdz mēs censtos noskaidrot, kāda veida rūpniecības politiku mēs domājam un kuri tās elementi būtu saglabājami nākotnē, tā mums rastos nesaskaņas. Jūs norādījāt, ka mums ir vajadzīga rūpniecība, kas patērē mazāk enerģijas un materiālu. Es piekrītu jums šajā jautājumā, bet tikai attiecībā uz īstermiņa mērķiem. Attiecībā uz ilgtermiņa mērķiem ir vajadzīgs daudz vairāk. Kā jūs zināt, komisāra kungs, vadīt nozīmē raudzīties uz priekšu. Mums ir jābūt pietiekami drosmīgiem, lai paustu apņemšanos līdz 2050. gadam izveidot tādu energoapgādes sistēmu, kas ir pilnīgi balstīta uz atjaunojamu un ilgtspējīgu enerģiju, un mums rūpniecības nozare ir jāsāk gatavot šīm pārmaiņām jau tagad.
Otrs aspekts ir materiālu pārvaldība. Dažos nākamajos gados mums tik tiešām ir jānodrošina efektīvāka mobilo tālruņu otrreizējā pārstrāde, bet nākotnes mērķis ir ražot tādus mobilos tālruņus, kuri pilnībā atbilst "no šūpuļa līdz šūpulim” koncepcijai, saskaņā ar kuru visas šo mobilo tālruņu būtiskās sastāvdaļas pastāvīgi tiek reģenerētas un izmantotas jaunu mobilo tālruņu ražošanai. Tieši šāda vispārējā politika ir jāatbalsta laikposmā līdz 2050. gadam, un es ceru, ka Komisija tagad pieņems tādus lēmumus, kas rūpniecības jomā noteiks skaidrus mērķus, kuru virzienā darboties.
Antonio Cancian
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, manuprāt, Lange kunga ziņojums ir līdzsvarots, un tā vērtību galvenokārt nosaka tas, ka tajā veiktā analīze ir vērsta uz dažiem ļoti svarīgiem aspektiem, jo īpaši uz Eiropas rūpniecības politikas atjaunināšanu un pārorientēšanos no finanšu darbībām uz reālo ekonomiku. Tomēr jānorāda, ka būtiska nozīme šai sakarā ir arī pakalpojumiem, kas ir tieši vai netieši saistīti ar uzņēmumiem.
Man ir daži kritiski komentāri un priekšlikumi. Attiecībā uz 89. punktu par ciešāku sadarbību saistībā ar Eiropas patentu vēlos norādīt, Tajani kungs, ka manā skatījumā vienotais Eiropas patents ir svarīgs un nepieciešams, jo īpaši Itālijas iedzīvotājiem. Strupceļa situāciju, kurā mūs novedusi ciešāka sadarbība, manuprāt, var atrisināt vienīgi tad, ja Eiropas patentu izstrādā tikai angļu valodā, jo trīs valodu izmantošana būtu vēl nepieredzēts precedents.
Otrs aspekts, par ko vēlos runāt, ir inovatīvu finanšu priekšlikumu trūkums. Dokumentā bieži minēta nepieciešamība strauji virzīties uz mērķi izveidot Eiropas infrastruktūras tīklus, kuriem ir ļoti svarīga nozīme kontinenta attīstībā, bet tajā maz runāts par šo tīklu finansēšanas iespējām.
Dienas pirmajā pusē mēs pieņēmām pašiniciatīvas ziņojumu, kurā sīki analizēta projektu obligāciju sistēma valsts un privāto sektoru partnerību sistēmā. Šādi tiktu paredzētas garantijas vērtspapīriem, kurus izdod uzņēmumi, kas dibināti, lai izveidotu un vadītu šādus infrastruktūras tīklus. Audy kungs tikko minēja dažus piemērus.
Ziņojumā nav aplūkota saikne starp Eiropas Savienības rūpniecības politiku un ES stratēģiskajām politikas stratēģijām, piemēram, Galileo, ITER un citām. Pētniecībai ir jābūt lielākā mērā saistītai ar inovācijām. Tajani kungs, manuprāt, šī problēma, ar ko mēs saskaramies, ir ļoti būtiska sociālās situācijas kontekstā. Patiesībā nelielā atlabšana, ko esam pieredzējuši, nespēj uzlabot visu to daudzo iedzīvotāju situāciju, kuri pēdējo trīs gadu laikā ir atlaisti no darba. Diemžēl ir vajadzīga savlaicīga un ātra rīcība.
Henri Weber
(FR) Priekšsēdētājas kundze, lielisko Lange kunga ziņojumu raksturo trīs pozitīvas iezīmes.
Pirmkārt, tas piedāvā īstenot Eiropas Savienībā integrētu rūpniecības stratēģiju, proti, kontinentālu un uz sadarbību vērstu stratēģiju, kura visos aspektos atšķiras no tīri valstiskajām un ar sadarbību nesaistītajām politikas stratēģijām, kas Eiropā ir īstenotas pēdējos 15 gadus.
Otrkārt, šai rūpniecības stratēģijai ir paredzēts finansējums, un ar šo tā būtiski atšķiras no 2000. gada Lisabonas stratēģijas. Bez finansējuma mēs nekur tālāk par tukšiem vārdiem netiktu. Šī finansējuma galvenais avots ir ES projektu obligācijas, euroobligācijas un euro projekti. Šī rīta balsojumā mēs par to jau lēmām.
Treškārt, šī stratēģija aizsargā mūsu rūpniecības nozares. Šis ziņojums atbalsta atvērtāku Eiropu un iestājas pret nepieejamu Eiropu. Tas atbalsta apmaiņu, kuras pamatā ir savstarpīgums un līdzsvars. Šie aspekti ir skatīti vairākos ziņojuma punktos. Tas ir ļoti svarīgi, jo šajā jomā mēs esam pietiekami naivi un vāji.
Alajos Mészáros
(HU) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, krīzes laikā mēs paši varējām pārliecināties, cik svarīga nozīme rūpniecībai ir mūsu ekonomikā. Diemžēl politikas stratēģijas, ko īstenojām, joprojām bieži vien ir balstītas uz pieņēmumu, ka tirgi ir jāatstāj pašregulācijas varā. Šajā ziņā stratēģija "Eiropa 2020” ir pirmā iniciatīva, kas atzīst nepieciešamību pēc jaunas pieejas. Eiropas rūpniecībai ir jāsaglabā sava vadošā pozīcija galvenajās jomās, un mēs nedrīkstam pieļaut, ka tā neattīstās līdzi laikam.
Finanšu nozares jaunā struktūra un fiskālās makroekonomikas koordinācija mums ir jāuzskata par prioritātēm, jo mūsu rūpniecības politika būs efektīva tikai tad, ja īstenosim reformas šajās jomās. Mums ir vajadzīgs jauns, visaptverošs tiesiskais regulējums, kas spētu nodrošināt finanšu sistēmas atgriešanos pie ienesīgiem ieguldījumiem. Pasaules mērogā konkurētspējīgam rūpnieciskajam pamatam un uz zinātnes atziņām balstītai un uz ražošanu vērstai rūpniecībai ir jābūt mūsu rūpniecības politikas svarīgākajiem aspektiem. Šai nolūkā mums būs nepieciešama visa inovāciju ķēde. Šajā gadījumā mums būtu jārunā ne tikai par inovācijām tehnoloģiju jomā, bet arī par inovācijām ražojumu dizaina un kvalitātes jomā.
Turklāt mums ir arī jāveicina sinerģija šajā nozarē. Ar šo sinerģiju jāsaprot saikne starp enerģētikas un rūpniecības politiku. Būtisks aspekts ir energoapgāde, un atjaunojamie energoresursu avoti ir iespēja veidot jaunus, arvien lielākus tirgus, tādējādi potenciāli veicinot jaunu darbavietu rašanos. Ļoti svarīgs aspekts ir arī pastāvīga izejvielu pieejamība, un šī kļūst par arvien lielāku problēmu. Līdztekus esošo resursu pieejamības nodrošināšanai mums ir jāspēj īstenot arī centieni otrreizējās pārstrādes jomā.
Mums ir arī jādara viss iespējamais, lai stiprinātu MVU, jo tie ir Eiropas rūpnieciskās ražošanas galvenie dalībnieki. Mums ir jāveicina pēc iespējas lielāka MVU līdzdalība publiskajā iepirkumā un jānodrošina tiem iespējas saņemt bankas aizdevumus, pamatojoties uz izdevīgiem nosacījumiem.
Ioan Enciu
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos apsveikt Lange kungu par to, ka viņš ir pabeidzis darbu pie šī svarīgā ziņojuma. Šajos ekonomiskās taupības apstākļos ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienības iestādes tiektos pēc spēcīgas un vienotas rūpniecības politikas, kas ir vērsta uz darbavietu saglabāšanu Eiropā un konkurētspējas atjaunošanu. Priekšsēdētāja vietnieks Tajani kungs norādīja, ka rūpniecība ir Eiropas pašā pamatā un ka tai ir ļoti svarīga nozīme, cenšoties rast risinājumus problēmām, ar ko mūsu sabiedrība sakaras šodien un saskarsies nākotnē.
S&D grupa uzskata, ka rūpniecībai ir galvenā nozīme, nodrošinot darbavietas Eiropā. Tāpēc mums ir jāveicina centieni saglabāt Eiropā spēcīgu rūpniecisko pamatu. Jo īpaši man rūp nepieciešamās infrastruktūras izveide jomās, kurās tā nepastāv.
Visbeidzot, man prieks, ka galīgajā ziņojumā ir apņēmīgi aizstāvēta izejvielu svarīgā nozīme nākotnes rūpniecības nozarē.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es apsveicu komisāru Tajani kungu un arī referentus par paveikto darbu. Es atbalstu šo svarīgo ziņojumu, kas atspoguļo Parlamenta ieguldījumu debatēs par Eiropas rūpniecības politiku.
Ziņojumā ir paustas vairākas pozitīvi vērtējamas atziņas, kuras es stingri atbalstu. Es uzskatu, ka pirmām kārtām mums ir jādara viss iespējamais, lai no jauna apstiprinātu Eiropas rūpniecības svarīgo nozīmi pasaulē un piedāvātu īpašu atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuri ir būtisks iekšējā tirgus pīlārs.
Es arī pilnībā piekrītu tam, kas ziņojumā teikts par steidzamo nepieciešamību ieviest Eiropas noteikumus par izcelsmes marķējumu, lai uzlabotu uzņēmumu konkurētspēju un beidzot nodrošinātu Eiropas patērētājiem iespēju veikt informētu izvēli attiecībā uz ražojumiem, kurus parasti saista ar atzītu kvalitāti. Diemžēl mēs labi zinām, ka dažas valstis kopš 2005. gada Padomē pret šo pasākumu ir iebildušas. Tomēr, pamatojoties uz īpaši atbalstošo nostāju, ko Parlaments ir paudis vairākos gadījumos, mums ir jācenšas pārvarēt šī strupceļa situācija, un šie centieni ir svarīgi attiecībā uz vairākiem ES tiesību aktu likumdošanas procesiem. Mēs nedrīkstam atkal ignorēt Eiropas sabiedrības viedokli, jo īpaši, ja šis viedoklis ir balstīts uz tik stabiliem pamatiem - ir runa par mērķi padarīt mūsu politikas stratēģijas demokrātiskākas.
Vēl viens svarīgs aspekts neapšaubāmi ir jaunie uzņēmēji, kurus jūs, komisāra kungs, savā ziņojumā pieminējāt vairakkārt, jo es uzskatu, ka tieši viņi ir mūsu rūpniecības politikas nākotne. Par dažiem aspektiem man joprojām ir šaubas, piemēram, par skaidro atsauci uz jauniem tiesību aktiem resursu efektivitātes jomā, par darba grupu izveidi dalībvalstīs restrukturizācijas procesa vadības nolūkā un jo īpaši par ciešāku sadarbību saistībā ar Eiropas patentu.
Ivari Padar
(ET) Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos pateikties referentam. Eiropai ir vajadzīga jauna pieeja rūpniecības politikai un ar to saistīto programmu finansēšanai. Līdztekus strukturālajām reformām Eiropas Savienības finanšu plānā ir jāpievērš uzmanība arī inovatīviem finansēšanas pasākumiem. Es runāju ne tikai par euroobligācijām vai projektu obligācijām, bet arī par pilnīgi jaunu pieeju īstenošanu attiecībā uz rūpniecības politiku, zinātni un inovāciju finansēšanu. Mums ir jāpalīdz inovatīviem mazajiem uzņēmumiem attīstīties. Mums ir jārod jauni veidi, kā palīdzēt uzņēmumiem uzņemties kopīgu risku un apvienot dažādus instrumentus, tostarp visas Eiropas kontekstā.
Igaunijai ir pieredze, piemēram, ar apgrozības fondiem, kuri garantē risku, nevis paredz dotāciju un tiešās palīdzības piešķiršanu. Inovāciju ciklā šie fondi ir veicinājuši būtisku šāda finansējuma pieaugumu uzņēmumiem. Dotācijas ir svarīgas, bet fundamentālo pētījumu posmā vēl svarīgāk ir rast jaunus veidus, kā efektīvāk izmanot valsts naudu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, ES rūpniecības politikai ir jārada tādi apstākļi, kas ļauj palielināt rūpniecības nozares ieguldījumu ES IKP. Tai ir arī jāuzlabo Eiropas Savienības konkurētspēja un jārada jaunas darbavietas visā ES. Rūpniecības stratēģijā ir jādefinē stratēģiskās jomas, kurās mēs ieguldīsim, kā arī nepieciešamie izejvielu avoti. Es aicinu Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka nākotnes finanšu plānā, ikgada budžetā un ES nozaru politikas stratēģijās tiek paredzēts atbalsts šīm prioritātēm.
Enerģijas patēriņš ir rūpnieciskās ražošanas rādītājs. Mums ir vajadzīga ekoloģiski efektīva rūpniecības politika, kas ilgtspējīgā veidā nodrošina ražošanas jaudu visā ES un samazina ES enerģētisko atkarību. ES konkurētspēja lielā mērā ir atkarīga no tās spējas nodrošināt inovācijas, pētniecību un attīstību un no saiknes starp inovācijām un ražošanas procesu. Ir jāpalielina valsts finansējums pētniecībai un attīstībai, lai mobilizētu privātos ieguldījumus, savukārt procedūru vienkāršošana un birokrātijas mazināšana ir priekšnosacījums rūpniecības nozares līdzdalības palielināšanai šajā jomā.
Edit Herczog
(HU) Priekšsēdētājas kundze, ekonomikas krīze parādīja, ka pakalpojumu nozares ir daudz ievainojamākas nekā rūpniecības politika, un tāpēc Eiropai atkal ir jāpievērš uzmanība šai politikai. Šo apsvērumu dēļ es ļoti atzinīgi vērtēju gan komisāra Tajani attieksmi, gan mūsu kolēģa Bernd Lange ziņojumu par šo jautājumu. Bija prieks strādāt pie šī ziņojuma sagatavošanas. Visi dalībnieki vēlējās kaut kā to papildināt. Mēs nediskutējām par piedzīvotajām grūtībām, bet gan par to, kā mēs varētu šo procesu paātrināt. Mums noteikti jāapzinās, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma savu mērķu noteikšanā un arī dalībvalstu iesaistīšanā šajā procesā.
Eiropas Savienībai ir jāuzņemas dalībvalstu koordinācijas un vadības funkcija, un jāsauc dalībvalstis pie atbildības par to, ko tās ir sasniegušas šajā jomā. Rūpniecības politika paver Eiropai iespēju iegūt konkurences priekšrocības ražojošās rūpniecības nozaru, biotehnoloģiju, nanotehnoloģiju un ķīmiskās rūpniecības jomā vai pat jomās, kas saistītas ar kosmiskās aviācijas rūpniecību. Mums jāsaprot, ka 21. gadsimta rūpniecības politikā zināšanu apjoms un izejvielu izmatošanas efektivitāte arvien palielinās. Vienlaikus mums ir jāstiprina vertikālās attiecības attīstības ķēdē "izglītība - pētniecība - tirgus iespējas”. Ir jāveido attiecības ar piegādātājiem, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem, un arī horizontālas attiecības. Mūsuprāt, ir jāīsteno arī sociālais dialogs.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Priekšsēdētājas kundze, šajā ziņojumā par rūpniecības politiku, par kuru balsosim rīt, ir iekļauts punkts, kuru Spānijas deputāti neatbalstīs, jo tajā ir pausts atbalsts ciešākai sadarbībai, uzskatot to par piemērotu juridisku instrumentu vienota ES patenta izveidei.
Ne tikai Spānijas deputāti, bet arī citi deputāti no dažādām valstīm, pirmkārt, apšauba to, cik likumīgi šajā gadījumā ir uzskatīt ciešāku sadarbību par pienācīgu juridisko instrumentu, un, otrkārt, nosoda nespēju ievērot vienprātības principu, kas būtu jāpiemēro visiem jautājumiem, kuri attiecas uz noteikumiem, kas reglamentē valodu lietojumu.
Tomēr, priekšsēdētājas kundze, vārdu es lūdzu tāpēc, lai vērstu Parlamenta uzmanību uz šodien publicēto Eiropas Savienības Tiesas atzinumu Nr. 1/09, kurā norādīts, ka pašreizējais priekšlikums par Eiropas un Kopienas Patentu tiesas izveidi ir pretrunā līgumu noteikumiem.
Eiropas Savienības Tiesas skaidri paustā nostāja ir būtisks šķērslis šai ciešākajai sadarbībai, un es ceru, ka šis lēmums mudinās citus deputātus pievienoties mums, lai aizstāvētu visu dalībvalstu vienlīdzību un ES primāro tiesību aktu striktu piemērošanu.
Giovanni Collino
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, ziņojums par rūpniecības politiku ir rūpīgi izstrādāts, tajā ir aplūkotas visas šīs sistēmas vājās vietas un pausts aicinājums ievērot sociālās tirgus ekonomikas principus. Mums jāatzīst, ka, reāli raugoties, Eiropai līdz šim nav bijis savas rūpniecības politikas.
Ražīguma ziņā Eiropas ražošanas nozare patlaban piedzīvo grūtus laikus, bet jaunattīstības valstis ne tikai attīstās, bet arī iegulda lielus līdzekļus pētniecības un tehnoloģiju jomā. Lai Eiropā attīstītos rūpniecība un palielinātos darbavietu skaits, mums līdztekus patlaban pašreizējiem noteikumiem ir jāveic īpaši pasākumi, pat tādi, kas paredz dalībvalstu un ES kompetenču sadalījuma pārskatīšanu.
Ir jāpārskata arī pārdalīšanas politikas stratēģijas un sistēmas, pielāgojot tās jaunajai uz kultūru vērstajai pieejai rūpnieciskajām attiecībām un galveno uzmanību pievēršot uzņēmumu peļņas sadales modelim. Stratēģijā "Eiropa 2020” ir noteikti mērķi, kurus Eiropas Savienība nedrīkst nesasniegt, un, lai visus šos mērķus sasniegtu, Eiropai ir jāatrisina rūpnieciskās izaugsmes problēma, mazo un vidējo uzņēmumu atbalstīšanas nolūkā stiprinot mācības un pētniecību.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties referentam par šo ļoti svarīgo ziņojumu. Man prieks, ka rūpniecība atkal ir iekļauta Eiropas darba kārtībā.
Uzskatu, ka mums ir vajadzīga līdzsvarota Eiropas ekonomika. Parasti es paužu savu viedokli par lauksaimniecības un pārtikas politiku, bet šajās debatēs nolēmu piedalīties tāpēc, ka manā skatījumā rūpniecība, lauksaimniecība un pakalpojumi ir patiešām svarīgas nozares. Eiropai ir jāpanāk līdzsvars visās šajās nozarēs, un to noliegt būtu ļoti muļķīgi.
Jo īpaši es vēlos vērst uzmanību uz 112. punktu, kurā ne tikai ir norādīts, ka brīvā tirdzniecība ir Eiropas ekonomikas izaugsmes pamats, bet ir runāts arī par godīgu pasaules mēroga konkurenci un jo īpaši ir uzsvērts, ka divpusējos tirdzniecības nolīgumos vai daudzpusējos nolīgumos mums ir jāņem vērā ilgtspējīgas attīstības principi, sociālie un vides apsvērumi un attiecīgie šajos nolīgumos noteiktie standarti. Deputāti, kas atbalsta lauksaimniecību, pilnīgi piekristu šim viedoklim. Tāpēc es uzskatu, ka šis ziņojums ir nozīmīgs no visiem aspektiem.
Adam Gierek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, viens no svarīgākajiem faktoriem, kas ietekmē rūpniecības attīstību Eiropas Savienībā, ir tendence virzīties "videi nekaitīgas ekonomikas” virzienā. Tas ir labi. Tomēr spēkā esošie ES noteikumi tiek piemēroti nemērķtiecīgi un patvaļīgi, tāpēc rodas pretējs rezultāts, proti, tiek ierobežota mūsu virzība uz šo mērķi. Kā piemēru šādai nevēlamai ietekmei var minēt Eiropas vara rūpniecību. Nav šaubu, ka gan klimata un enerģētikas tiesību aktu kopums, gan etalondirektīva samazinās vara ražošanu. Varš, kā mēs visi zinām, ir ļoti pieprasīts metāls inovatīvu un energoefektīvu tehnoloģiju jomā, jo īpaši saistībā ar elektroenerģijas pārvadi un siltuma pārnesi siltummaiņos.
Vēlos jautāt komisāra kungam, vai nav pienācis laiks tagad, kamēr mums vēl ir laiks, vismaz pārskatīt dažus šo noteikumu aspektus un pārtraukt šo postošo pasākumu īstenošanu?
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisār Tajani, dāmas un kungi, dziļā starptautiskā ekonomikas krīze rūpniecību ir skārusi īpaši smagi. Teorija, ka tirgiem ir jādarbojas pašregulācijas ceļā, ir izrādījusies kļūdaina. Eiropa nav spējusi īstenot vienotu rīcību un nav spējusi veikt ekonomisko analīzi. Tāpēc Eiropai ir jānodrošina sev stabils, konkurētspējīgs un dažādots rūpnieciskais pamats.
Eiropas jaunajai rūpniecības politikai ir jābūt vērstai uz nākotni, īstenojot vispārēju pieeju attiecībā uz tām savas politikas stratēģijām, kuru mērķis ir vēlreiz apstiprināt, cik ļoti svarīga ir rūpniecība, jo īpaši ražošana, kurai arī turpmāk ir jābūt mūsu ekonomikas virzītājspēkam un ir jāveicina jaunu, saprātīgu, ilgtspējīgu un visaptverošu attīstības metožu izmantošana.
Es atbalstu šo ziņojumu, kurā ir aplūkoti visi šie aspekti un sniegta interesanta viela pārdomām, un apsveicu Lange kungu par tā izstrādāšanu.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētājas kundze, pasaules ekonomikā jau ilgu laiku notiek būtiskas izmaiņas. Līdztekus tradicionālajām rūpnieciskajām zonām rodas arvien vairāk jaunu ietekmīgu rūpniecisko centru. Veidojas izteikta konkurences vide, kurā mums būs jāpieliek arvien lielākas pūles, lai nodrošinātu pienācīgas darba iespējas mūsu iedzīvotājiem.
Šajā konkurencē ar citiem rūpnieciskajiem centriem mēs esam nelabvēlīgākā situācijā divu būtisku trūkumu dēļ. Pirmais ir saistīts ar būtiskajām atšķirībām tiesiskajā vidē, kas reglamentē uzņēmējdarbības īstenošanas veidus, strīdu izšķiršanu vai saistību izpildi, un šīs atšķirības, kuras nosaka dalībvalstu atšķirīgā jurisdikcija, liedz plašāk izvērst pārrobežu uzņēmējdarbību. Šis trūkums ir saistīts ar otro trūkumu - pārmērīgu birokrātiju, kura ne tikai tērē līdzekļus, kas iegūti no rūpniecības, neradot nekādu pievienoto vērtību, bet pat nomoka tos, kuru darbs nodrošina tās pastāvēšanu, ar dažādiem paziņojumiem, noteikumiem un pamatnostādnēm.
Komisāra kungs, nevienā no valstīm, kas strauji attīstās, nav tāda administratīvā sloga, kāds ir mums Eiropā.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti, manuprāt, tas, ka vakara sēdē piedalās tik daudz EP deputātu, tikai apliecina, cik lielu nozīmi mēs visi piešķiram rūpniecības politikai un cik pamatoti (ņemot vērā vienprātīgo vienošanos) ir uzskatīt rūpniecības politiku un uzņēmumu politiku (būtībā reālo ekonomiku, kurā ietilpst arī iekšējais tirgus, inovācijas, konkurence un sociālā politika) par galveno virzienu mūsu politiskajā darbībā, kas ir vēsta uz mērķi pārvarēt šo krīzi un panākt attīstību un jaunu darbavietu izveidi. Es saku to tāpēc, ka mēs nedrīkstam uzskatīt (un, manuprāt, esmu to skaidri paudis gan savā runā, gan ziņojumā par rūpniecības politiku, ko iesniedzu Komisijai), ka uzņēmumi un rūpniecība ir saistīti tikai ar ekonomisko kapitālu, jo tie ir saistīti arī ar cilvēku kapitālu, reģionu un vietējo kopienu, kurā tie darbojas.
Jau uzklausīšanas laikā Parlamentā, kad vēl nebiju iecelts rūpniecības komisāra amatā, es norādīju, ka raugos uz šo jautājumu šādā - plašākā - skatījumā un ka šī skatījuma pamatā ir Lisabonas līgumā ietvertā koncepcija, proti, sociālās tirgus ekonomikas koncepcija.
Visu mūsu darbību galīgais mērķis gan saistībā ar ekonomikas politiku, gan reālo ekonomiku ir sociālā politika. Mūsu nolūks nav vairot uzņēmēju vai ieguldītāju bagātību, kaut arī ieguldītāju bagātības vairošana ir viens no veidiem, kā apmierināt Eiropas Savienības iedzīvotāju vajadzības.
Patlaban mums ir jāpiemēro un jāaizstāv lēmumi, kurus esam pieņēmuši un kurus pieņemam. Tie ir iekļauti dokumentā "Eiropa 2020”, un mums apņēmīgi jācenšas piemērot šos politiskos lēmumus, kurus esam pieņēmuši. Es neslēpju no jums un arī pats apzinos briesmas, kas joprojām pastāv. Spekulanti joprojām ir aktīvi, un es neizslēdzu iespēju, ka viņi varētu censties izdarīt vēl pēdējo gājienu.
Ir skaidri jāsaprot, ka mēs atbalstām reālo ekonomiku. Spekulācijas, kas vairo tikai darījumu veicēju bagātību, ļoti būtiski atšķiras no uzņēmuma vai rūpniecības darbībām, kuras vairo daudzu iedzīvotāju labklājību. Tomēr mums arī turpmāk ir jābūt piesardzīgiem, un mums ir jāstrādā, lai mēs varētu īstenot savu rūpniecības politiku. Komisijas rūpniecības politikas dokumentā ir iekļauti vairāki konkurētspējas pārbaudes testi, kas tiks izmantoti, lai pārraudzītu, kā tiek īstenota svarīgā rūpniecības politika, un mūsu uzņēmējdarbības sistēma tādējādi varēs stāties pretī problēmām, ko rada šis globalizācijas laikmets.
Es arī neizvairos no van Nistelrooij kunga uzdotā jautājuma - es uzskatu, ka spēlei vienmēr ir jānorit līdzvērtīgos apstākļos un pēc vieniem noteikumiem. Priekšsēdētājas kundze, futbola klubu "Anderlecht” un "Liège” spēlē noteikumiem ir jābūt tādiem pašiem gan tad, kad spēle notiek vietējā laukumā, gan tad, kad tā notiek izbraukumā, un tādam pašam principam ir jāattiecas arī uz mūsu rūpniecības sistēmu. Uz mūsu rūpniecības uzņēmumiem ir jāattiecas tādiem pašiem noteikumiem gan tad, kad tie darbojas Eiropā, gan tad, kad tie darbojas ārpus Eiropas Savienības.
Manuprāt, šis princips ir labs veids, kā aizsargāt ne tikai tirgu, konkurenci un izaugsmi, bet arī darba ņēmēju tiesības Eiropas Savienībā. Attiecībā uz Eiropas rūpniecības sistēmas aizsardzību, manuprāt, būtu jāaizstāv princips, kas ir iekļauts dokumentā, kuru apspriežam, un kas paredz atbalstu izcelsmes marķējumam. Uzskatu, ka Parlaments atkal ir paudis apņēmīgu un Eiropas Komisijas nostājai atbilstīgu vēstījumu.
Neapšaubāmi, vēl daudz kas ir jāizdara, lai samazinātu birokrātisko slogu, kas skar uzņēmumus un rūpniecības nozari. Kā norādīts pārskatītajā Mazās uzņēmējdarbības aktā, mums ir jāsamazina laiks, kas vajadzīgs, lai izveidotu uzņēmumu, un jāsamazina birokrātija, kas reizēm ir pārmērīga un kura noslāpē vēlmi nodarboties ar uzņēmējdarbību. Mums ir jāpalīdz jauniešiem kļūt par uzņēmējiem un daudz kas jāizdara apmācības jomā. Tāpēc es uzskatu, ka ļoti svarīgi ir veidot apvienības, kuras, īstenojot skolu, universitāšu, MVU, lielo uzņēmumu, pētniecības un inovāciju jomas pārstāvju sadarbību, veicina mūsu uzņēmējdarbības sistēmas konkurētspēju. Mums Eiropā jau ir 2000 šādu apvienību, un es uzskatu, ka šī izmēģinājuma programma būtu izvēršama plašumā.
Kredītu pieejamības jomā daudz kas ir izdarīts, bet mēs varam izdarīt vēl vairāk. Man ļoti liels prieks, ka Londonas biržas rīkotājdirektors (Apvienotā Karaliste ir viena no valstīm, kurās daudz kas ir izdarīts pakalpojumu, banku un finanšu nozares labā) pilnā mērā piedalīsies Eiropas Komisijas organizētajā forumā par kredītu pieejamības jautājumiem, lai parādītu, ka finanšu pasaule vai vismaz daļa no šīs pasaules vēlas līdzdarboties MVU un mūsu rūpniecības sistēmas izaugsmes un attīstības veicināšanā.
Šis Londonas žests (un tas nav vienīgais žests no Apvienotās Karalistes puses) vieš manī cerību, ka šī tendence mainīsies. Tai ir jāmainās, lai palīdzētu reālās ekonomikas attīstībai Eiropā.
Attiecībā uz jautājumu par izejvielām, kas ir aplūkots vairākās debatēs, esmu pilnīgi pārliecināts, ka mums ir jāturpina virzīties uz priekšu tāpat kā līdz šim. Eiropas Komisija ir nākusi klajā ar dokumentu, un tiks organizētas debates, tāpēc mēs patlaban strādājam pie dažiem izejvielu jautājuma aspektiem. Jau savā pirmajā runā es norādīju, ka pilnīgi atbalstu pētījumu veikšanu izejvielu otrreizējās pārstrādes jomā. Varam mēģināt arī rast aizstājējus retām izejvielām.
Tāpēc viena no inovāciju partnerībām, ko, īstenojot darbības, kas saistītas arī ar mūsu inovāciju politiku, Eiropas Komisija ir iecerējusi izveidot, attiecas tieši uz inovācijām izejvielu nozarē. Es vēlreiz uzsveru, ka otrreizējā pārstrāde un izejvielu aizstāšana ir tās jomas, kurās mums, manuprāt, mums būtu jāturpina pētījumi, lai mēs spētu piedāvāt rūpniecības nozarei konkrētus risinājumus, tostarp starptautiskas politiskās iniciatīvas, kā es vairakkārt esmu norādījis.
Tagad, kad attiecībā uz izejvielu jautājumu ir noslēgts nolīgums ar Āfrikas Savienību un atklātas debates ar Krievijas Federāciju, es jūnija sākumā došos uz Latīņameriku, lai apspriestu izejvielu jautājumu ar Brazīliju, Argentīnu un Čīli.
Eiropai ir jāpiedāvā rūpniecības nozarei un MVU konkrēts risinājums šajā jomā. Tāpēc mums ir jāturpina darbs pie Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanas. Darāmā ir ļoti daudz. Mēs esam aicinājuši visas dalībvalstis iecelt MVU vēstnieku - līdzīgi kā to jau ir izdarījusi Eiropas Komisija. Saņemtās atsauksmes ir pozitīvas. Dažas valstis jau ir iecēlušas vēstnieku vai ir paudušas nodomu to darīt, un šis aspekts ir jāskata arī plašākā kontekstā, jo mēs nedrīkstam nodalīt plaša mēroga rūpniecību no MVU. Reālās ekonomikas izaugsme ir saistīta ar iekšējo tirgu, rūpniecības politiku un MVU politiku.
Tā kā vairākkārt tika pieminēta apvienību nozīme, nobeigumā norādīšu, ka pirmo reizi rūpniecības komisārs ir ticies ar rūpniecības nozares, MVU un apvienību pārstāvjiem, lai apspriestu pārstrukturizācijas politiku. Ir sācies jauns debašu posms, kurā pie diskusiju galda Eiropas Komisijas organizētajās sanāksmēs sēdēs darba ņēmēju un darba devēju pārstāvji un kura mērķis ir veicināt ekonomikas izaugsmi un nodrošināt lielāku labklājību visiem ES iedzīvotājiem.
Priekšsēdētāja
Komisāra kungs, es ņēmu vērā jūsu mājienu un atsauci uz Beļģijas futbola čempionātu, bet es ceru, ka tās nav uzskatāmas par prognozēm.
Bernd Lange
Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, dāmas un kungi, liels jums paldies par daudzajiem iedvesmojošajiem komentāriem.
Tajani kungs, četras galvenās atziņas, kas mūs vieno, ir pavisam skaidras. Pirmkārt, mēs vēlamies panākt, lai rūpniecības politika būtu ES politikas pamatā. Otrkārt, mēs vēlamies sasaistīt ilgtspēju un konkurētspēju un tās tālāk attīstīt. Treškārt, mēs nedrīkstam īstenot dogmatisku pieeju, jo šo jomu nespēj regulēt tikai tirgus vien vai tikai valsts vien. Mums ir vajadzīgi praktiski un racionāli pasākumi. Ceturtkārt, šis ir tikai sākums, nevis beigas, diskusijām par rūpniecības politikas modernizāciju Eiropas Savienībā.
Mēs nākam jums pretī, Tajani kungs, bet mēs arī apzināmies, ka mums jātur jūs pie vārda. Mēs sagaidām konkrētus tiesību aktu priekšlikumus un arī konkrētus pasākumus finansiālā atbalsta nodrošināšanai, jo īpaši pētniecības jomā.
Tajani kungs, ja mums izdosies un ja mūsu pretimnākšana būs saderīga ar jūsu teikto, tad mēs, iespējams, nonāksim līdzīgā situācijā, kāda izveidojās brīnišķīgās filmas "Kasablanka” beigās, kad Hemfrijs Bogarts teica policijas komisāram: "Manuprāt, šis ir skaistas draudzības sākums!”
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks trešdien, 2011. gada 9. maijā plkst. 11.30.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Adam Gierek
Tirdzniecības internalizācija un pārvalstiskas sabiedrības ir tikai daži no daudzajiem globalizācijas aspektiem. Diskutējot par ES rūpniecības politiku, mums ir jāatbild uz jautājumu, kāda veida rūpniecība Eiropai ir vajadzīga - korporatīva un sazarota rūpniecība, ko raksturo liela mēroga masveida ražošana vai neliela apjoma reģionāla rūpniecība, vai varbūt pat valsts mēroga rūpniecība.
Lielas, pārvalstiskas sabiedrības, kas reizēm var būt bagātākas pat par dažām valstīm, milzīgu peļņu un arī nodokļus, tostarp PVN, koncentrē vienā vietā, visbiežāk to izcelsmes vietā. Ja neņemam vērā darbavietu aspektu, tad valstīm, kurās ražošana notiek, rodas tikai izdevumi. Piemēram, Fiat ir pārvalstiska sabiedrība, kuras ieņēmumi, statistiski rēķinot, sasniedz 4 % no Polijas IKP, bet tās peļņa un lielākā daļa nodokļu ieņēmumu tiek novirzīta citā budžetā.
Nesen šis uzņēmums Panda modeļa automobiļu ražošanu pārcēla uz Itāliju. Tas neapšaubāmi tika darīts politisku un valstisku apsvērumu dēļ, jo ekonomisku apsvērumu dēļ tas noteikti nenotika. Šis gadījums skaidri parāda interešu konfliktu. Polijā sociālā situācija pasliktinās, bet Itālijā uzlabojas. Pārvalstiskās sabiedrības jau izpostīja Poliju toreiz, kad pēc Polijas Tautas Republikas sabrukuma iegādājās Polijas rūpniecības uzņēmumus par cenu, kas veidoja 10 % no to vērtības. Liberālo doktrināru, tostarp Leszek Balcerowicz, pieļauto kļūdu dēļ Polijas robežas tika atvērtas globālajai konkurencei, kuru radīja bagātie uzņēmumi. Drīz tika iznīcināta mūsu rūpniecība, slēgtas konkurētspējīgas rūpnīcas, izpostīta zinātniskā infrastruktūra un izveidojās milzīgs bezdarbs. Ar nelielu aizkavēšanos tagad šī situācija skar arī vecās ES dalībvalstis. Ir vajadzīga pārdomāta rūpniecības politika, nevis ekonomiskais nacionālisms.
