Lietotā kodoldegviela un radioaktīvie atkritumi (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums, ko Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā sniedz Romana Jordan Cizelj, par priekšlikumu Padomes direktīvai par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu - C7-0387/2010 - 2010/0306(NLE)).
Romana Jordan Cizelj
Priekšsēdētājas kundze! Šis ir normatīvs priekšlikums, ar kuru mēs pirmoreiz ieviesīsim Eiropas standartus darbībām saistībā ar radioaktīviem atkritumiem un lietotu kodoldegvielu. Ir pagājuši divi gadi, kopš mēs pieņēmām direktīvu par kodoldrošību, un kopš tā brīža ir pievērsta lielāka uzmanība kodolspēkstaciju drošai ekspluatācijai.
Eiropas Parlaments ir vairākkārt pieprasījis direktīvu par radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu. Notikumi Fukušimā ir parādījuši, ka mums bija pamats to pieprasīt, jo lietotā kodoldegviela, kas uzglabāta pagaidu glabāšanas tvertnēs, arī var radīt risku, kuru var novērst ar atbilstīgiem pasākumiem. Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja (ITRE) pilnīgi atbalsta Eiropas direktīvas ideju, bet mēs gribam, lai noteiktās vietās tā būtu stingrāka. Mēs savā ziņojumā pievērsām uzmanību tehnoloģiskajiem aspektiem, finanšu un cilvēku resursu nodrošinājumam un neatkarīgām, stingrām un kompetentām reglamentācijas iestādēm,
Ļaujiet man sīkāk paskaidrot mūsu nostāju. Pat vislabākās idejas, lai cik tās būtu vēlamas, neīstenosies, ja nav pietiekama finansējuma. ITRE komitejā mēs būtiski esam palielinājuši finanšu prasības. Mūsuprāt, nepietiek tikai ar to, ka šie resursi ir atbilstīgi un pieejami. Politiskajā līmenī mums jānodrošina, lai šīs divas prasības būtu īstenotas, un tāpēc mēs atbalstām finanšu resursu lielāku pārredzamību un uzraudzību. Mēs ieviešam arī prasību, ka nauda izmantojama konkrētam nolūkam.
Mēs esam uzsvēruši arī "piesārņotājs maksā” principa īstenošanu, un es to uzskatu par vienu no Eiropas Parlamenta galvenajām prasībām. Mēs reaģējām arī uz sabiedrības bažām par noglabātās kodoldegvielas drošību un atbalstījām atgriezeniskuma principu. Mēs pieņēmām nostāju, ka lietotā kodoldegviela ir jākontrolē. Taču tehniskām vajadzībām vai jaunu tehnoloģisku risinājumu gadījumā šādu degvielu varētu iegūt, apstrādāt vai pārstrādāt un atkārtoti izmantot.
Mēs esam būtiski pastiprinājuši pārredzamības prasības un noteikuši konkrētus nosacījumus attiecībā uz sabiedrības līdzdalību, informāciju, kas dodama sabiedrībai, un sazināšanās metodi un līdzdalības procedūrām. Saistībā ar šo mēs atsaucāmies uz Orhūsas konvenciju. Mūsu komiteja atbalsta reģionu sadarbību. Tomēr, lai nodrošinātu, ka reģionu sadarbība netiek izmantota tikai kā iegansts lēmumu kavēšanai, mēs esam pievienojuši veselu kopumu prasību, kas šādā sadarbībā jāņem vērā.
Īpašu uzmanību mēs pievērsām to darbinieku aizsardzībai, kuri nodarbojas ar lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem, ievērojot ALARA (tik maz, cik praktiski iespējams) principu, kas ir noteikts praksē, izglītības un mācību, kā arī zinātnisko un tehnoloģisko prasmju attīstības nepieciešamību.
Es īpaši vēlētos uzsvērt mūsu nostāju saistībā ar radioaktīvo atkritumu eksportu. Es uzdrošinos teikt, ka neviens komitejas loceklis neieņem nostāju "uz mani tas neattiecas”. Mēs neatbalstām bezatbildīgu apsaimniekošanu un gribam, lai radioaktīvie atkritumi tiktu droši noglabāti. No otras puses, mēs zinām, ka ir izņēmumi, kuros eksports ir atļauts. Tāpēc mēs atbalstījām grozījumu, kurš pieļauj eksportu uz valstīm, kas darbojas pēc tādiem standartiem, kādus ar šo direktīvu mēs ieviesīsim ES. Piemēram, mēs nedrīkstam eksportēt radioaktīvus atkritumus uz valstīm, kurās nav galīgās noglabāšanas iekārtas. Mēs iesniedzām arī grozījumu, kurā mēs pieprasām, lai Eiropas Komisija, tiklīdz ir pabeigti ekspertu vērtējumi, izvērtētu radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas koncepciju. Īpašs uzsvars liekams uz atgriezeniskuma principu un eksporta prasībām.
Dāmas un kungi! Eiropas Parlamentam ir tikai konsultatīva nozīme saskaņā ar Euratom līgumu. Mēs nopietni strādājām, un es gribētu cerēt, ka mūsu darbs nebūs bijis veltīgs. Tāpēc es gaidu, ka Eiropas Komisija un Padome ņems vērā mūsu nostāju, un es lūdzu jūs šajās debatēs atbalstīt ITRE pieņemto nostāju.
Günther Oettinger
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti! Šodien mēs apspriežam Komisijas priekšlikumu par tematu, kas skar Eiropu un kas Parlamenta darba kārtībā ir iekļauts otro reizi. Komisijas pirmais priekšlikums netika pieņemts 2003. un 2004. gadā. Mēs uzskatām, ka ir saprātīgi un ieteicams Eiropas līmenī piemērot visaugstākos drošības standartus kodolenerģijas lietošanai neatkarīgi no tā, kādā nolūkā tā tiek lietota, kā arī kodolatkritumu apsaimniekošanai.
Es vēlos pateikties Jordan Cizelj kundzei par visaptverošo ziņojumu un darbu, ko viņa veikusi dažās pēdējās nedēļās. Es vēlos arī pateikties ēnu referentiem no Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, kā arī no pārējām komitejām. Mani darbinieki man saka, ka jūs esat sagatavojuši ar faktiem pamatotu un kompetentu ziņojumu. Mēs esam gandarīti, ka jūs atbalstāt būtiskos aspektus Komisijas priekšlikumā, kura nolūks ir kļūt par visaptverošas Eiropas tiesiskās un reglamentējošās drošības sistēmas attīstības būvmateriālu visaugstākajā līmenī, kāds iespējams.
Es esmu gandarīts, ka jūs pamatos piekrītat Eiropas tiesiskā regulējuma koncepcijai un ka jūs atbalstāt mūsu priekšlikumus par valstu programmu atbildību, par skaidrām darba, laika grafika un finanšu prasībām, par informāciju un par plašās sabiedrības pilnīgu iesaisti jau sākotnējā stadijā katrā valsts īstenošanas procesā.
Mēs gribam strādāt kopīgi, lai nodrošinātu, ka mums ir sīki izstrādāti un ticami pierādījumi par atkritumu apsaimniekošanas ceļiem un to drošumu, jo īpaši tāpēc, ka to glabāšanas periodi būs ļoti ilgi.
Mēs uzskatām, ka daudzi priekšlikumu, ko jūs esat izstrādājuši, liecina par labu informētību. Tajos tiek atbalstīta un stiprināta Komisijas pieeja.
Es vēlos izteikt dažas papildu piezīmes par četrām konkrētām jomām.
Pirmkārt, pamatprincips ir tāds, ka mēs negribam regulēt katru subsidiaritātes pamatkoncepcijas sīkumu. Katrai dalībvalstij ir atšķirīga sākotnējā situācija. Mēs gribam iedarbināt Eiropas tiesisko regulējumu. Dokumenta projektā ir iekļauti būtiskie punkti, kas svarīgi drošībai un standartiem. Piemēram, mēs esam atstājuši vietu manevrēšanai attiecībā uz sabiedrības līdzdalības veidu, darbinieku un vadītāju izglītību un mācībām un finanšu modeļa detaļām - nevis finansēšanas kvalitāti - un mēs ar nodomu atstājam atklātu regulējumu par izbūvētajām un/vai vairāku dalībvalstu kopīgi ekspluatētajām galīgās noglabāšanas iekārtām. Ja nepieciešams, mēs varam dot ieteikumus šajā jomā, ja vēlāk procesa gaitā mums būs vajadzīga lielāka konkrētība.
Tomēr es esmu pārliecināts, ka šis priekšlikums nebūs pēdējais, kas tiks iesniegts nākamajos 20 gados. Es paredzu, ka saturs mums būs jāpapildina vai jāgroza nākamo divu līdz piecu gadu īstenošanas procesa gaitā. Tieši tāpēc Komisija jums visiem skaidri piedāvā iespēju pārskatīt direktīvu īstajā laikā, lai mēs tādējādi varētu mācīties no savas pieredzes un uzlabot direktīvu vēl vairāk.
Otrkārt, ja mēs skatām glabāto kodoldegvielas elementu un atkritumu atgriezeniskuma jautājumu, princips ir tāds, ka katrai glabāšanas iekārtai ir jābūt piemērotai un drošai pastāvīgai galīgai noglabāšanai, skatoties no ģeoloģiskās un tehniskās perspektīvas, kā arī saistībā ar tās konstrukciju. Taču mēs apzināmies, ka notiks attīstība pētniecības un zinātnes jomās. Pašlaik arvien vairāk ir cerību, ka paredzamā nākotnē pēc dažiem nākamo gadu desmitiem nākamās vai aiznākamās paaudzes zinātnes attīstība ļaus mums pārstrādāt vai saglabāt atkritumus efektīvāk, nekā mēs to varam izdarīt šodien. Tāpēc mēs uzskatām, ka atgriezeniskuma un vienlaikus pastāvīgas pieejamības un drošības izvēle ir vienlīdz svarīga, un mēs gribam būt spējīgi to iestrādāt valstu tiesību aktos un varbūt padarīt to skaidrāku preambulā.
Treškārt, mēs īpaši atbalstām referentes viedokli par to, cik svarīgs ir atbilstīgs finansējums valsts atkritumu apsaimniekošanas programmām. Šā iemesla dēļ Komisijas priekšlikums ietver svarīgas prasības attiecībā uz finansējumu, kuru mērķis ir nodrošināt, ka nākamajām paaudzēm netiek uzlikts pārmērīgs slogs. Tāpēc mēs gribam garantēt, ka ir padarīts pieejams pienācīgs finansējums īstajā laikā un atbilstīgi principam "piesārņotājs maksā”, ka valsts programmās ir iekļautas sīki izstrādātas un ticamas izmaksu prognozes un ka darbinieki un iedzīvotāji kopumā saņem informāciju par visiem jautājumiem saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu. Ir svarīgi, lai finansējums būtu arī pārredzams.
Mēs atbalstām arī priekšlikumu par to, ka atkritumu apsaimniekošanas priekšlikumi jāgarantē uz pienācīgi ilgiem laikposmiem. Mēs šos priekšlikumus iesniegsim Padomei jūsu vārdā.
Pēdējais punkts attiecas uz eksportu. Mūsu priekšlikuma pamatprincips ir tāds, ka katrai dalībvalstij neatkarīgi no tā, cik daudz kodolspēkstaciju tai vispār ir un cik daudz atkritumu tai jāpārstrādā, jo katrai dalībvalstij ir kodolatkritumi no medicīniskām ierīcēm un rūpnieciskiem pētījumiem pat tad, ja tai nav spēkstaciju, jāuzņemas atbildība par saviem uzdevumiem un arī jāstājas divpusējos nolīgumos un jāattīsta risinājumi ar citām dalībvalstīm. Principā Eiropa nav ieinteresēta eksportēt uz trešām valstīm.
Manā dzimtajā Vācijā pagājušā gadsimta 70. un 80. gados lieli bīstamu atkritumu daudzumi tika eksportēti uz bijušo Vācijas Demokrātisko republiku un Austrumeiropu un apglabāti atlīdzībā par iekārtām, kuras pat ne tuvu neatbilda tā laika standartu prasībām un nesniedza iespējami labāko aizsardzību videi un iedzīvotājiem. Tādas pašas bažas ir šajā gadījumā. Šā iemesla dēļ mēs Komisijā esam gatavi pieņemt katru iespējamo ierobežojošo risinājumu, tostarp eksporta aizliegumus un eksporta ierobežojumus. Mēs gribam aicināt Parlamentu neatbalstīt šīs jomas atvēršanu, bet atbalstīt ierobežojošu risinājumu. Tas atvieglos mums iespēju nodrošināt, ka Padome procedūras beigās nenogremdē eksporta ierobežojumus.
Es gribētu izteikt lielu pateicību par jūsu šīsdienas konstruktīvo atbalstu. Esmu pārliecināts, ka pēc dažiem gadiem mēs Parlamentā atkal spriedīsim par šo tematu, lai paplašinātu un uzlabotu šo pirmo direktīvu.
Jean Lambert
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinuma sagatavotājs. - Priekšsēdētājas kundze! Cerēsim, ka tad, kad nonāksim līdz direktīvas pārskatīšanai, mēs to varēsim darīt, izmantojot citu tiesisku pamatu.
Mūsu komitejas nostāja bija tāda, ka juridiskajam pamatam ir jābūt Līguma 153. pantam, jo šis jautājums tieši skar veselību un drošību. Mēs uzsvērām arī to, cik svarīgi ir nodrošināt informāciju un reālu konsultēšanos ar darbiniekiem attiecībā uz drošības stāvokli un drošības izvērtējumiem ne tikai vietās, kas nodarbojas ar lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem, bet arī saistībā ar to, kā tie būtu transportējami, un stingra un efektīva inspekcijas režīma nepieciešamību ar sankcijām, kas ir efektīvas, atturošas un samērīgas.
Mēs gribam arī to, lai licenču ieguvēji nodrošinātu pamatīgas un nepārtrauktas mācības visiem, kas iesaistīti darbībā ar šīm vielām, tostarp apakšuzņēmējiem - potenciāli vājam posmam drošības ķēdē -, gadījuma darba darītājiem un visiem pārējiem, kuri strādā šajā teritorijā neatkarīgi no veicamā darba. Mēs arī uzskatījām, ka nav nošķirami civilie un militārie atkritumi, ņemot vērā to, ka mūsdienās civiliedzīvotāju rīcībā var nokļūt militāra rakstura atkritumi.
Pavel Poc
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos izteikt sirsnīgus apsveikumus referentei par viņas darba iznākumu. Man kā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinuma sagatavotājam bija dota iespēja tiešā veidā pieredzēt, kā vienā diennaktī tehniskais priekšlikums kļuva par augstākā mērā politisku tematu, un tāpēc es vēlos pateikties arī visiem saviem kolēģiem deputātiem, kas spēja saglabāt objektīvu pieeju, pat saskaroties ar Japānas katastrofas radīto spiedienu. Īpaši es vēlos pateikties Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ēnu referentiem par sniegto palīdzību tik kvalitatīva komitejas atzinuma nodrošināšanai.
Es uzskatu, ka ar direktīvu tiks izveidota tiesiska sistēma Eiropas Savienībā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un tā kļūs par ES tiesību aktu integrētu sastāvdaļu, nodrošinot kodolenerģijas drošu izmantošanu tajās dalībvalstīs, kuru energoresursu avotu sadalījumā tā ir saglabāta. Cita starpā es ļoti atzinīgi vērtēju prasību, lai dalībvalstis nodrošinātu pietiekamu finansējumu izdevumiem, kas saistās ar lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanu. Es pats esmu apmeklējis vairākas radioaktīvo atkritumu uzglabāšanas iekārtas un esmu cieši pārliecināts, ka tieši nepietiekams finansējums var padarīt tās mazāk drošas, un tieši tas mums Eiropā ir jānovērš.
Edit Herczog
Priekšsēdētājas kundze! Es, runājot Eiropas Parlamenta Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā, atzinīgi vērtēju šo ziņojumu. Tas ir ilgu debašu, konsultāciju un sarunu rezultāts, un mēs rītdien to vienbalsīgi atbalstīsim. Mēs 60 gadus esam izmantojuši kodoltehnoloģiju enerģijas ražošanai, farmaceitisku līdzekļu izgatavošanai un zemūdeņu un ledlaužu darbināšanai. Un pat šajos 60 gados mēs neesam spējuši atrast efektīvus risinājumus bīstamu atkritumu apsaimniekošanai un ilgtermiņa uzglabāšanai. Mēs atbalstām šo direktīvu, lai arī nepiekrītam visiem tās aspektiem, jo tajā samazināti politiskie šķēršļi un izveidoti vajadzīgie finanšu nosacījumi un neatkarība. Lai gan mums ir atšķirīgs viedoklis par enerģijas ražošanu, mēs visi piekrītam, pamatojoties uz principu "piesārņotājs maksā”, ka Eiropas Savienībā radītie atkritumi jāuzglabā ES iekšienē, pat ja pārstrāde notiek trešā valstī. Mēs atbalstām iniciatīvu samazināt atkritumus līdz minimālam līmenim un, ja to atļauj pētniecības un attīstības rezultāti, veikt to turpmāku pārstrādi, jo mums ir ļoti svarīgs atgriezeniskuma princips.
Mēs uzskatām arī, ka ir ārkārtīgi svarīgi turēt prātā cilvēka faktoru. Mums obligāti jānodrošina cilvēka faktors, un darbinieku drošība ir cieši saistīta ar to, un tai jābūt prioritātei atkritumu uzglabāšanā. Taču mēs uzskatām, ka ir svarīgi arī atzīmēt, ka pašreizējais tiesiskais pamats nenodrošina pietiekamus Eiropas risinājumus, jo mums nav koplēmuma tiesības. Tieši tāpēc mēs uzskatām, ka ir svarīgi turpmāk atrast jaunu tiesisku pamatu. Visbeidzot Eiropai ir jābūt vadošai saistībā gan ar uzglabāšanas iestāžu regulējumu, gan būvniecību. Tikai tā mēs varam būt piemērs pārējai pasaulei.
Fiona Hall
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Kodolatkritumi ir problēma, kas vienkārši jārisina. Pat tad, ja rītdien tiktu slēgti visi kodolreaktori, mantojumā tomēr būtu atkritumi no pusgadsimtu ilgušas kodolenerģijas ražošanas un dažādām citām darbībām. Tā kā tikai ar vēlēšanos vien mēs nevaram padarīt to par neesošu, mums jāpievēršas kodolatkritumiem, cik iespējams, atbildīgākā veidā. Tas nozīmē, ka jāpanāk, lai radioaktīvie atkritumi paliktu ES kontrolē un uzraudzībā.
Tiklīdz kodolatkritumi nonāk ārpus Eiropas robežām, mēs nevaram būt droši par to, kā tie tiek apsaimniekoti. Šā iemesla dēļ ALDE grupa stingri atbalsta komisāra nostāju un iestājas par status quo saglabāšanu. Ir jāaizliedz radioaktīvo atkritumu eksports uz trešām valstīm.
Īpaša problēma saistībā ar kodolatkritumiem ir pats radītā apdraudējuma laikposms. Pirms desmit tūkstoš gadiem mēs dzīvojām alās. Kā lai mēs zinām, kāda varētu izskatīties cilvēku sabiedrība un planēta Zeme pēc desmit tūkstoš gadiem?
Tādēļ lēmumi, ko pieņemam šodien, mums jāpadara nākotnei nekaitīgi. Pašlaik kodolatkritumu ģeoloģiskā uzglabāšana var ļoti vispārīgi izskatīties par vismazākā ļaunuma izvēli, bet zinātnes panākumi, iespējams, varētu apvērst šo secinājumu otrādi. Tāpēc es atzinīgi vērtēju komisāra izteikumus par šo. Šā iemesla dēļ ir saprātīgi iekļaut pārskatīšanas klauzulu šajā direktīvā.
Visbeidzot tāpat, kā to ir darījuši vairāki kolēģi pirms manis, man jānorāda uz absurdu, ka Eiropas Parlamentam ir tikai konsultatīva nozīme un nav reālas ietekmes saistībā ar šo direktīvu, no kuras ir atkarīga tik daudzu nākamo paaudžu drošība.
Evžen Tošenovský
Priekšsēdētājas kundze! Es kā Eiropas Konservatīvo un reformistu grupas ēnu referents vēlētos aplaudēt par Jordan Cizelj kundzes ziņojumu. Šis ziņojums tika izstrādāts apstākļos, kad notika sarežģītas un pat histēriskas debates pēc dabas katastrofas Japānā un pēc šīs katastrofas izraisītās iedarbības uz kodolspēkstacijām.
Pēc daudzām debatēm mēs esam panākuši, ka ir saglabājusies racionāla pieeja radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai. Neapšaubāmi mums jācenšas nodrošināt maksimālu nekaitīgumu radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanā, un tāpēc ziņojumā ir uzsvērts pienākums informēt un būt atklātiem par šīm darbībām, lai tādā veidā palielinātu sabiedrības uzticēšanos. Visas šīs darbības jāpakļauj stingrai kontrolei par atbilstību starptautiskiem standartiem. Ir svarīgi nodrošināt, lai uzglabāšana gan pagaidu uzglabāšanas iekārtās, gan ilgtermiņa krātuvēs notiktu saskaņā ar šiem standartiem. Tās ir ārkārtīgi dārgas darbības, kuras saistās ar iekārtām, kas darbosies desmitiem, ja ne simtiem gadu. Tāpēc jāņem vērā tehnoloģijas turpmākā attīstība nākamajos gadu desmitos. Krātuvju tehnoloģijai jāparedz noteiktā apmērā turpmāka elastība. Manuprāt, nav gudri mēģināt panākt kodolatkritumu absolūti noslēgtu glabāšanu pastāvīgās krātuvēs.
Béla Kovács
(HU) Priekšsēdētājas kundze! Ja Eiropas Savienība mēģina atrast risinājumu tā sauktās lietotās kodoldegvielas uzglabāšanai un noglabāšanai, Amerikas Savienotajās Valstīs un Krievijā to uzskata par ekonomiski lietderīgu enerģijas avotu. Lietoto kodoldegvielu, ko šodien rada kodolspēkstacijas, var viegli izmantot kā degvielu ceturtās paaudzes sāļu elektrolīzes reaktoros. Protona paātrinātāja metodes piemērošana, izmantojot svina un bismuta sakausējumu, paver vēl lielākas iespējas. Izotopi ar augstu radioaktivitātes līmeni un ilgu pussabrukšanas periodu, kurus rada kodolspēkstacijas, būtībā nav bīstami: tos varētu pārveidot zema līmeņa izotopos ar ātru pussabrukšanas periodu, ļaujot iekārtai darboties kā elektrības ražošanas spēkstacijai. Tas, ka šos reaktorus var darbināt arī ar toriju un ka mums šā materiāla krājumi ir desmitkārt lielāki nekā urāna krājumi, ir vēl viena priekšrocība. Šie reaktori darbojas, noārdoties skaldāmā materiāla kritiskajai masai, kas nozīmē, ka pēkšņa ķēdes kodolreakcija nav iespējama. Ja mēs nekavējoties nesāksim ieviest un lietot jauno tehnoloģiju, mēs kārtējo reizi atpaliksim un zaudēsim vadošo vietu pētniecībā un attīstībā, un ekonomikā.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Es apsveicu referenti par lielisko darbu, ko viņa ir veikusi. Ierosinātās shēmas mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalstis izveido pamatregulējumu un izstrādā valsts programmas radioaktīvo atkritumu atbildīgākai apsaimniekošanai.
Ir svarīgi, lai valsts programmās būtu skaidrs lēmumu pieņemšanas process. Lēmumu pieņemšanas pamatā jābūt skaidram pienākumu un atbildības sadalījumam dažādo iesaistīto vienību starpā. Centrālie jautājumi ir pārskats, kontrole un informācija, kas pārredzamai apsaimniekošanai ir būtiski. Sabiedrības līdzdalība sekmē vienošanos un iesaistīšanos, kas ved pie sociāli leģitīmas radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas stratēģijas, Ir būtiski, lai sabiedrība tiktu informēta par iespējamajiem riskiem visās jomās, kas saistītas ar kodolenerģiju un jaunajām tehnoloģijām.
Ir nepieciešama informācija, zināšanas un augstas pakāpes pārredzamība, lai sabiedrība tās pieņemtu. Man jāuzsver arī starptautiskās sadarbības un kopīgu pētījumu un attīstības programmu lielā nozīme labākās prakses izplatīšanā un apmaiņā šajā jomā.
Marita Ulvskog
(SV) Priekšsēdētājas kundze! Debates par kodolenerģiju bieži sašķeļ mūs dažādās nometnēs. Mēs esam par vai pret, mēs gribam ekspluatāciju ātri pārtraukt un beigt vai vispār to nebeigt. Taču, tiklīdz runa ir par kodoldrošību, mūsu visu sākotnējā nostāja ir citāda. Šajā gadījumā mēs piekrītam, ka gribam visaugstāko drošības līmeni, kāds iespējams, un tas, protams, attiecas uz kodolatkritumiem, par kuriem mēs - tāpat kā daudzas, daudzas paaudzes pēc mums - būsim atbildīgi neatkarīgi no tā, cik ilgi mēs turpināsim izmantot kodolenerģiju. Atkritumu apsaimniekošanai jābūt absolūti vislabākajai, kāda iespējama, un ES direktīva jāstrukturizē tā, lai tā reāli pildītu šos mērķus. Īpaši svarīgs ir jautājums par kodolatkritumu eksportu, ko vairāki runātāji jau ir minējuši. ES dalībvalstīm ir jābūt iespējai arī turpmāk stāties savstarpējās līgumattiecībās attiecībā uz atkritumiem, bet mēs nedrīkstam tos eksportēt uz valstīm ārpus ES. Tas ir morāls imperatīvs, un mums tas jāpilda.
Corinne Lepage
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār! Nevienai valstij, kurā nav kontroles pār to, kā pārstrādāt savus atkritumus, nedrīkst ļaut izmantot tehnoloģiju, kas ir radījusi atkritumus. Nevienai valstij nav jākļūst par citas valsts atkritumu kasti. Tieši tāpēc mums jāatbalsta Komisijas nostāja jautājumā par atkritumu eksportēšanu un aizliegumu, un tieši tāpēc mums jābūt ārkārtīgi stingriem attiecībā uz divpusējiem nolīgumiem, kas varētu tikt noslēgti.
Otrkārt, kodolatkritumu pārvaldībā jāievēro kopēji normatīvi akti, bet ar stingrākiem noteikumiem. Definīcija, kas mums iesniegta, ir mazāka par obligāto standartu. Īstenībā tā faktiski nedefinē atkritumus, jo, loģiski secinot, izriet, ka kodolatkritumu vispār nekad nebūs, jo mēs vienmēr varēsim izdomāt jaunu tehnoloģisku risinājumu. Manuprāt, tas ir bezatbildīgi.
Visbeidzot demontāžas izmaksas un atkritumu noglabāšanas izmaksas pienācīgi jāiekļauj kodolenerģijas cenā, kas pašlaik diemžēl nenotiek. Mēs nevaram mēģināt piemērot principu "piesārņotājs maksā”, ja negatavojamies stingri un atbildīgi kontrolēt cenas.
Marina Yannakoudakis
Priekšsēdētājas kundze! Nesenie notikumi Japānā mums, protams, atgādināja iespējamās problēmas saistībā ar kodolenerģijas izmantošanu un lietotās kodoldegvielas noglabāšanu. Tomēr pasaulē, kas izjūt enerģijas trūkumu, mums jāsaglabā atvērtība.
Mums jāmēģina rosināt visu veidu energoresursu ražošanu - no atjaunojamiem, ilgtspējīgiem energoresursiem līdz ieguldījumiem drošās kodolspēkstacijās. Darbojoties ar kodolenerģiju, procedūru drošība un pārredzamība ir divi svarīgi aspekti, kuriem pastāvīgi jāpievērš uzmanība. Atbilde nav meklējama obligātā spēkstaciju slēgšanā, kā to plāno darīt Vācija, bet drīzāk nodrošinājumā, ka mēs ievērojam visstingrākās drošības programmas, nodarbojoties ar šo enerģijas veidu un atkritumiem, ko tas rada.
Kodolenerģijai ir liels potenciāls, kas var kalpot Eiropai, bet mums jābūt reālistiem. Darbosimies aktīvi, lai liktu kodolenerģijai darboties mūsu labā tagad un turpmāk, un strādāsim pie šā ziņojuma.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Pirmkārt, es vēlos apsveikt Oettinger kungu. Viņš tagad ir trešais komisārs, kas ir atbildīgs par kodoldrošības, atkritumu un ekspluatācijas pārtraukšanas jomu. Parlaments vienmēr ir atbalstījis Komisiju un vienmēr ir pieprasījis šajā jomā kompetences pārcelšanu uz Eiropas līmeni. Diemžēl Padomes kodolenerģijas darba grupa neuzskatīja, ka šiem jautājumiem būtu jābūt darba kārtībā.
Es esmu lepns par to, ka mēs pamazām gūstam panākumus nopietnās savstarpējās diskusijās par šiem tematiem un ka Padome velta nopietnas pūles, lai parādītu Eiropas pievienoto vērtību un, no otras puses, lai ievērotu subsidiaritātes principu. Tomēr es uzskatu, ka mēs gluži vienkārši saprotam, ko varam panākt šajā ārkārtīgi jutīgajā jomā Astotajā Pētniecības pamatprogrammā. Tieši tāpēc zinātniskais aspekts un jautājums par to, ko mēs turpmāk ceram sagaidīt no saskaņošanas un vai mēs gribam panākt savstarpēju atzīšanu, ir īpaši svarīgs šajā jomā.
Es uzskatu, ka mums jādomā arī par tiem tematiem, kuriem mēs gribam pievērsties vistuvākajā nākotnē. Es labi atceros, ka Palacio kundze reiz teica, ka šis jautājums darba kārtībā atkal parādīsies tikai tad, kad notiks nākamā kodolkatastrofa. Viņai diemžēl bija taisnība. Ir par vēlu to izskatīt, bet sen ir laiks mums domāt par pasākumiem, kas veicami Eiropas līmenī. Tomēr ar to nepietiek. Eiropai ir jāuzņemas vadība, jo īpaši starptautiskajā laukā. Mums jānosaka standarti šajā jomā kopā ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA). Mums vajadzīgi standarti, kas pavisam vienkārši nodrošina visaugstāko iespējamo drošības līmeni un galu galā dod mums iespēju izvairīties no iedzīvotāju pakļaušanas riskam, cik vien tas iespējams. Oettinger kungs, es vēlos jūs apsveikt. Jūs esat izvēlējies pareizu pieeju, un mēs varam būt droši, ka Parlaments un Komisija gūs lielus panākumus.
Hannes Swoboda
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Es, pirmkārt, vēlos teikt, ka jautājumā par eksporta aizliegumu es pilnīgi piekrītu Oettinger kungam. Tā kā šajā jautājumā, domājams, ir liela vienprātība, es ceru, ka būs vienotība arī rītdienas balsojumā un ka mēs varēsim atbalstīt Komisiju. Protams, ka saistībā ar šo būtu ļoti saprātīgi Komisijai un Eiropas Parlamentam izvēlēties kopīgu pieeju.
Otrkārt, jautājumā par sabiedrības līdzdalību jūs, Oettinger kungs, teicāt, ka mums neesot vajadzīgi sīki izstrādāti noteikumi šajā jomā. Principā jums ir taisnība. Taču mums būs vajadzīga arī sabiedrības līdzdalība, kas sniegsies pāri valstu robežām. Tā kā mums ir uzglabāšanas iekārtas, kas atrodas tuvu robežām, mēs nevaram vienkārši teikt, ka tās atrodas pie robežas un ka jautājumam nav nekāda sakara ar pārējiem iedzīvotājiem. Mums varbūt vajadzēs kopīgus noteikumus šajā jomā, citādi var izcelties strīdi vai cilvēki var tikt izstumti un viņiem var pateikt, ka jautājums neattiecas uz viņiem, jo viņi ir citas valsts pilsoņi. Mēs taču visi esam Eiropas iedzīvotāji. Tā kā dažas valstis ietekmē šāda veida glabāšanas vietas, kas atrodas tuvu robežām, mums ir svarīgi izstrādāt noteiktus principus un Komisijai ierosināt dažas pamatregulas, lai sabiedrības līdzdalība tiktu uztverta nopietni un pamatotos uz kopīgiem principiem.
Vladimir Urutchev
(BG) Priekšsēdētājas kundze! Es vispirms vēlos pateikties R. Cizelj kundzei par viņas labo ziņojumu, kurš, kā es patiesi ceru, ļaus mums pavirzīties tuvāk turpmāko direktīvu par radioaktīviem atkritumiem un lietoto kodoldegvielu pieņemšanai.
Eiropai neapšaubāmi ir vajadzīgi noteikumi un juridisks pamats obligātu prasību noteikšanai, lai nodrošinātu visaugstāko iespējamo drošības līmeni, ko tik ļoti vēlamies gan mēs, gan Eiropas iedzīvotāji. Tomēr šādas drošības izveidošana tikai Eiropas iekšienē nav nekāds liels panākums. Tieši otrādi, ja Eiropas Savienības robežu tuvumā tiek veiktas darbības saistībā ar kodolenerģiju atbilstīgi noteikumiem un standartiem, kas ir zemāki nekā Eiropā, tas jau ir cēlonis mūsu un Eiropas iedzīvotāju bažām. Iemesls ir tas, ka kodolavārijas neņem vērā ģeogrāfiskās robežas.
Kā mēs varam panākt augsto Eiropas standartu piemērošanu pārējām valstīm? Vienīgais īsti praktiskais veids, kā to darīt, ir sadarbība ar šādām valstīm un piedalīšanās kopīgos projektos. Tieši tāpēc es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi īstenot pirmo Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā iesniegto grozījumu, kurš dod iespēju eksportēt lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus uz trešām valstīm, ja šajās valstīs piemēro tikpat augstus kā mūsu standartus. Atsakot dalībvalstīm šo praktisko iespēju, tām tiek liegts visefektīvākais līdzeklis, kā izplatīt Eiropas augstās prasības. Ar to es domāju sadarbību un kopīgus radioaktīvo atkritumu apstrādes projektus. Atliksim malā morāla rakstura šaubas, ka Eiropas kodolindustrija izmantos šo iespēju, lai atbrīvotos no nederīgiem atkritumiem uz citu valstu rēķina. Tas nenotiks, ja runājam nopietni. Es stingri mudinu Komisiju pieņemt konstruktīvāku nostāju šajā jautājumā.
Judith A. Merkies
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisār! Jūs runājāt par trim jautājumiem, kuros, manuprāt, jūs varēsiet rēķināties ar šā Parlamenta liela vairākuma atbalstu. Jūs runājāt par atbalstu eksporta aizliegumam. Jūs katrā gadījumā saņemsiet atbalstu no mums daudziem, jo tas attiecas uz mūsu pašu atkritumiem. Mēs paši esam parūpējušies par tiem, un mums nevajadzētu eksportēt atkritumus uz citām valstīm ārpus Eiropas Savienības.
Jūs prasāt pārredzamību. Neviens nav pret pārredzamību. Izskatās, ka tā ir laba ideja, protams, ja ņem vērā, ka jautājumi par kodolenerģiju un radioaktīviem atkritumiem satrauc tik daudzus cilvēkus.
Jūs runājāt arī par galīgo risinājumu, lai pazemes glabāšana kļūtu atgriezeniska. Jūs teicāt: "Šis nav pastāvīgs risinājums, mums vienmēr būs piekļuve atkritumiem.” Es to atbalstu. Saistībā ar šo jums ir mans nedalīts atbalsts.
Taču kaut kas manī patiešām rada bažas, un tā ir glabāšana pazemē. Vai jūs patiešām esat pārliecināti, ka tā ir visdrošākā metode? Manuprāt, tas tā nav. To arī nekur citur neizmanto. Dažās valstīs reljefs faktiski nav piemērots radioaktīvo atkritumu glabāšanai, tāpēc es apgalvotu, ka mums vajadzīga reālistiska izvēle atkritumu apsaimniekošanai citā, drošā alternatīvā veidā virs zemes.
András Gyürk
(HU) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Katra dalībvalsts ražo radioaktīvus atkritumus. Tieši tāpēc mums būtu ne vien jārūpējas par spēkstaciju lietoto kodoldegvielu, lai aizsargātu vidi un iedzīvotāju veselību, bet arī jānodrošina radioaktīvo atkritumu droša un efektīva apsaimniekošana vispār. Arī šā iemesla dēļ šodien patiešām jādiskutē par šo jautājumu šeit, Eiropas Parlamentā.
Es piekrītu, ka kodolenerģijas izmantošana pieder valsts suverenitātei. Tomēr ES pamatprincipu noteikšana attiecībā uz valsts atkritumu apsaimniekošanas regulējumu ir pamatota Trūkstot šādiem principiem, un atšķirīgu noteikumu rezultātā tirgus dalībnieki ir ieinteresēti apsaimniekot savus radioaktīvos atkritumus valstīs ar vispielaidīgāko regulējumu. Tieši tāpēc šī iniciatīva, ka dalībvalstīm jāizveido saistošas atkritumu apsaimniekošanas programmas, ir daudzsološa. Viens no tās priekšnosacījumiem tomēr ir kompetentu iestāžu iecelšana, kuras var veikt stingru kontroli pār kodolatkritumu apsaimniekošanas darbībām un, ja nepieciešams, var pienācīgā veidā sodīt par pārkāpumiem. Es uzskatu, ka valsts programmām arī jāizskaidro šādu iestāžu kompetence un tirgus dalībnieku atbildība.
Nobeigumā es gribu izteikt beidzamo piezīmi: lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pilna apjoma apsaimniekošana ir ļoti dārga nodarbošanās. Tas nozīmē, ka valsts programmām nav nozīmes, ja nav noskaidroti to finansēšanas jautājumi. Finanšu resursu rezervēšana kodolatkritumu apsaimniekošanai jau tad, kad notiek kodolatkritumu ražošana, ir svarīgs pamatprincips. Es piekrītu, ka tiem, kuri ražojuši atkritumus, jāsedz atkritumu apsaimniekošanas izmaksas. Tas dos pienācīgu stimulu tirgus dalībniekiem samazināt radioaktīvo atkritumu daudzumus un tos efektīvi apsaimniekot.
Francesco De Angelis
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Fukušimas katastrofa ir kārtējo reizi uzdevusi jautājumu par kodolenerģijas drošību. Radioaktīvo atkritumu problēmai jāpievēršas, un tā jāatrisina.
Īsi sakot, ir divi jautājumi, ko es uzskatu par visaugstākās prioritātes jautājumiem. Pirmais ir atkritumu pārvešanas aizliegums. Katrai valstij ir jābūt spējīgai izpildīt savus pienākumus un galvenais - "piesārņotājs maksā” ir taisnīgs princips. Otrs jautājums attiecas uz drošību un jo īpaši uz darbinieku veselību un drošību. Šo punktu es uzskatu par ārkārtīgi svarīgu, un mums jānomierina cilvēku prāts. Mums jānomierina Eiropas cilvēkiem prāts, nodrošinot, ka šis jautājums tiek risināts ar vislielāko pārredzamību un, es jo īpaši uzsveru, ar vislielāko drošību.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Direktīvā izveidots tiesiskais pamats atbildīgai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, kas ir absolūti obligāta prasība attiecībā uz regulējumu.
Pašlaik Eiropas Savienības trīs spēkstacijās notiek ekspluatācijas pārtraukšanas process ar Eiropas finanšu maksājumu atbalstu. Vācija jau ir paziņojusi, ka tā gatavojas pārtraukt darbību vairākās spēkstacijās. Drīzā nākotnē būs jāapstādina citas spēkstacijas citās dalībvalstīs, jo tās sasniegušas sava ekspluatācijas laika beigas. Direktīvas pieeja valsts līmenī izraisīs radioaktīvu poligonu izveidošanu visā Eiropas Savienībā. Tā ir resursu izniekošana un izraisa bažas plašā sabiedrībā. Tā pašlaik notiek Rumānijā, reģionā, no kura es esmu, attiecībā uz radioaktīvo atkritumu poligoniem no Kozlodujas spēkstacijas.
Es uzskatu, ka ir vajadzīga reāla Eiropas ilgtermiņa pieeja, kuras rezultātā tiks izmantota kopīga tehnoloģija, tiks taupīti resursi un Eiropas finansēšanas mehānismi Globālas pieejas pieņemšana un būtiskas informācijas sniegšana ļaus Eiropas iedzīvotājiem gūt paļāvību un dvēseles mieru.
Csaba Sógor
(HU) Priekšsēdētājas kundze! Jautājums par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu ir svarīga un aktuāla joma, kurai kopš katastrofas Fukušimā tiek pievērsta vēl lielāka uzmanība. Neskatoties uz tehnoloģiskām inovācijām un risinājumiem, un atkritumu apsaimniekošanas programmām, problēma ar katru dienu rada lielākus sarežģījumus. Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana un noglabāšana ir pašlaik reāla problēma un saglabāsies arī turpmāk. Eiropā mēs tiecamies pēc energodrošības un videi draudzīgas, stabilas enerģijas ražošanas. Tomēr arvien lielāka uzmanība mums jāvelta arī vairākiem jautājumiem, piemēram, to radioaktīvo atkritumu apstrādei, pārveidošanai un galīgai apglabāšanai, kuru daudzums strauji palielinās. Mums šim nolūkam jārada ne vien tehniskās iekārtas, bet jāveido stingra politiska, tiesiska un sociāla struktūra. Būtu vērts apsvērt, izvērtēt un plānot Eiropas līmeņa sadarbību šajā jomā. Ir jāiesaista visi atbildīgie dalībnieki šī drošā procesa veidošanā un attīstīšanā. Mums jāveic pasākumi, kas aizsargās arī nākamās paaudzes.
Jaroslav Paška
- (SK) Priekšsēdētājas kundze! Kodolatkritumu apsaimniekošanai pilnīgi pamatoti cieši seko visa sabiedrība, un tāpēc ir labi, ka Eiropas Komisija ir nolēmusi sakārtot šo jautājumu ar visaptverošu tiesību aktu, kurā skaidri definē visu šajā procedūrā iesaistīto vienību pienākumus un atbildību.
Ir labi, ka iesniegtajā direktīvā uzsvars tiek likts uz uzraudzības un kontroļu labāku kvalitāti, bet jo īpaši uz šo procesu lielāku pārredzamību un sabiedrības līdzdalību. Manuprāt, joprojām paliek atklāts svarīgais jautājums par pietiekamu paredzēto finanšu līdzekļu nodrošināšanu neizbēgamo izmaksu segšanai saistībā ar kodolreaktoru ekspluatācijas pārtraukšanu un radušos radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu. Ierosinātā sistēma finanšu rezervju līmeņa pārraudzībai ar neatkarīgas institūcijas starpniecību, pareizi to organizējot, var radīt nosacījumus kodolenerģijas instrumentam, kurā uzkrātos tā darbības laikposmā pietiekami līdzekļi videi draudzīgas ekspluatācijas pārtraukšanas finansēšanai, un tam būtu jābūt mūsu mērķim.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Es atzinīgi vērtēju šā ziņojuma izstrādi saistībā ar pārmaiņām globālās kodolenerģētikas politikā un Komisijas priekšlikumu par direktīvu šajā jomā.
Jāuzsver, cik svarīgi ir godīgi piemērot principu "piesārņotājs maksā”, kā tas ir pierādījies arī pēc katastrofas Japānā. Lai arī kodolenerģijas zemā cena padara to pievilcīgu, darbinieku un civiliedzīvotāju drošībai ir jābūt primārai. Tieši tāpēc es atbalstu sadarbību starp dalībvalstīm ar mērķi panākt kodolatkritumu drošu glabāšanu. Pārredzamība šajā procesā nozīmē arī iedzīvotāju iesaistīšanu, nosakot uzglabāšanas vietu un citas detaļas. Reģionālās pētniecības programmas šajā jomā jau ir apliecinājušas savu lietderību.
Es arī uzskatu, ka ES dalībvalstīm savstarpēji jādalās arī iekārtu izmantošanā kodolspēkstaciju atkritumu apstrādei un uzglabāšanai.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Priekšsēdētājas kundze! Man ir prieks, ka mēs virzāmies uz priekšu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā, nosakot konkrētas prasības, kas nodrošinās, ka dalībvalstis pārvalda valsts regulatīvo un organizatorisko sistēmu, un izstrādā efektīvas valsts programmas atkritumu apsaimniekošanai no to rašanās līdz noglabāšanai. Visā sistēmā ir svarīgi, lai noteikumos būtu iekļauts pārredzamības, uzraudzības un kontroles princips. Es atzinīgi vērtēju arī dziļas ģeoloģiskas noglabāšanas izvēli, kurā ietilpst atgriezeniskuma princips. Ir jānodrošina pietiekams finansējums valsts programmām, taču tādā veidā, ka piesārņotājs maksā, un tas ir skaidri nostiprināts šajā direktīvā, par ko es esmu gandarīts, tostarp paredzot atbilstīgas brīdinošas sankcijas, kas jānodrošina katrā sistēmā.
Günther Oettinger
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētājas kundze! Runas liecina, ka Eiropas Parlamenta deputāti ir lasījuši, analizējuši un novērtējuši visas priekšlikumu detaļas. Neuzskatu, ka šeit ir pretruna. Es piekrītu, ka mums procedūrā jāiekļauj jūsu ierosinājumi.
Mēs uzskatām, ka punkts, ko minēja Swoboda kungs, jautājums par vienlīdzīgām pārrobežu tiesībām sabiedriskai līdzdalībai, ir svarīgs. Bieži notiek, ka galīgās noglabāšanas vietas un kodolspēkstacijas tiek izvietotas teritorijās netālu no valsts robežām ģeoloģisku un citu apsvērumu dēļ, kas nozīmē, ka visam - iedzīvotāju nedalāmai, vienlīdzīgai līdzdalībai, pārredzamībai un pienācīgām tiesībām - ir jātuvojas no Eiropas perspektīvas.
Liels paldies jums par sadarbību! Es ceru, ka rītdien mums būs jūsu atbalsts šeit, Parlamenta balsojumā.
Romana Jordan Cizelj
referente. - (SL) Priekšsēdētājas kundze! Es esmu ļoti gandarīta, ka arī šīs debates parādīja, ka ir daudzi punkti, kuros mums ir līdzīgas, gandrīz vienādas nostājas, un ka tie ir galvenie punkti lietoto kodoldegvielu un radioaktīvo atkritumu drošas apsaimniekošanas nodrošināšanai.
Man jāteic arī, ka pašlaik, pēc Fukušimas avārijas mūsu darbs ir bijis sevišķi grūts, un man ir prieks, ka, neskatoties uz šo grūto laiku, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā (ITRE) pieņemtais dokuments ir sagatavots atbilstoši standartam un ka mēs neaizrāvāmies ar ideoloģiskām debatēm.
Manuprāt, ja mūsu uzskati patiešām arī atšķiras, atšķirības ir tādas, kas ziņojumu neapdraud, un tas ir ļoti labi. Tāpēc es vēlos, lai šo ziņojumu, šo direktīvu pieņemtu pēc iespējas ātri un lai mēs arī sāktu to īstenot. Es acīmredzot piekrītu visiem deputātiem, kuri minēja faktu, ka Eiropas Parlamentam ir tikai konsultatīva nozīme saistībā ar kodolenerģētiku. Es uzskatu, ka mums par šo būtu vajadzīgas ļoti nopietnas debates kaut kad turpmāk un ka mums jāmeklē kopīgs risinājums šajā jomā, jo tas ir jautājums par demokrātiju.
Visbeidzot es vēlos pateikties katram, kas ir palīdzējis šā ziņojuma sagatavošanā, proti, ēnu referentiem, pirmām kārtām no ITRE, kā arī referentiem un viņu grupām, kuras sagatavoja savus atzinumus. Es vēlos pateikties visiem deputātiem, kas piedalījās debatēs un iesniedza grozījumus, Padomei un Eiropas Komisijai - mēs labi sastrādājāmies un regulāri un laikus apmainījāmies ar informāciju par nostājām. Es, protams, pateicos arī savam palīgam, savas politiskās grupas padomniekam un ITRE komitejas padomniekam.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2011. gada 23. jūnijā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Paolo Bartolozzi
Būdams ēnu referents, kas sagatavoja Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu, un tā kā es tāpēc sekoju šim tematam īpaši cieši, es uzskatu, ka man jāapsveic Jordan Cizelj kundze par nenovērtējamo darbu, ko viņa paveikusi. Neskatoties uz grūtībām sarunu gaitā, ko lielā mērā izraisīja ārkārtīgi jutīgais starptautiskais fons, darbs, kura rezultātā ir radīts priekšlikums direktīvai par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, ir veiksmīgi iezīmējis saskanīgu, saskaņotu normatīvu sistēmu, lai nodrošinātu, ka šī veida atkritumi tiek apsaimniekoti droši, neatkarīgi no tā, kā kodolenerģiju varētu izmantot un kādas sekas tā varētu radīt nākotnē. Es uzskatu šo faktoru par priekšlikuma lielāko spēka avotu. Priekšlikums aicina dalībvalstis garantēt augstākus drošības līmeņus, kas atbilst arī starptautiskajiem drošības standartiem; vairāk uzmanības veltīt tehnikas un zinātnes progresam, jo īpaši, lai ievērotu atgriezeniskuma principu; palielināt uzsvaru uz vides un cilvēku veselības aizsardzību; un apņemties identificēt atbildību saskaņā ar principu "piesārņotājs maksā”, pārredzamību un licences īpašnieku nozīmi.
Ioan Enciu
rakstiski. - Eiropas Savienība rada vairāk nekā 40 000 m3 radioaktīvo atkritumu gadā, 80 % ir ātra pussabrukšanas perioda zema līmeņa radioaktīvie atkritumi un aptuveni 5 % ir ilga pussabrukšanas perioda zema līmeņa radioaktīvie atkritumi. Ir svarīgi, ka Eiropas Savienībā tiks īstenota Direktīva par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu. Rumānija ir to dalībvalstu vidū, kuras iestājas par iespēju eksportēt radioaktīvos atkritumus uz trešām valstīm. Lietotā kodoldegviela no pētniecības reaktoriem Rumānijā ir vai no jāsūta atpakaļ uz izcelsmes valsti Krieviju vai Amerikas Savienotajām Valstīm, vai īpašos gadījumos jāeksportē uz trešām valstīm. Šā iemesla dēļ es nevaru atbalstīt priekšlikumu par eksporta aizliegumu šajā ziņojumā. Tā kā kodolenerģija arī turpmāk būs iekļauta dalībvalstu energoresursu avotu sadalījumā, ir svarīgi, lai šāds ziņojums tiktu veiksmīgi pieņemts Parlamenta plenārsēdē. Lietotā kodoldegviela jāpārvieto no rezervuāriem uz sausu glabāšanu pēc iespējas ātri, un augsta prioritāte jāpiešķir senākajiem radioaktīvajiem atkritumiem. Turklāt ir svarīgi, lai iedzīvotāji uzticētos principiem, kas regulē glabātuvju drošību, kā arī atkritumu apsaimniekošanas programmām.
Alajos Mészáros
Radioaktīvie atkritumi tiek ražoti visā Eiropas Savienībā, tostarp izotopi, ko izmanto medicīnas, rūpniecības, lauksaimniecības, pētniecības un pat izglītības vajadzībām. Taču lietotā kodoldegviela visbiežāk tiek radīta kodolspēkstacijās. Pašlaik tiek izmantotas divas tehnoloģijas šādu atkritumu apstrādei: vai nu pārstrāde vai galīga noglabāšana. Atkritumus klasificē trīs veidos, pamatojoties uz to radioaktivitāti: zema līmeņa, vidēja līmeņa un augsta līmeņa atkritumi. Šī klasifikācija arī nosaka, vai to noglabāšana notiks tuvu zemes virsmai vai dziļi ģeoloģiskos slāņos. Galīgā atbildība par lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem gulstas uz dalībvalstīm. Tomēr lielākā daļa dalībvalstu joprojām vēl nav pieņēmušas savus vissvarīgākos lēmumus par izlietoto kodoldegvielu. Diemžēl maz ir tādu vietu, kurās darbojas labi organizētas galīgās noglabāšanas programmas kodolatkritumiem. Mums jāuzņemas ilgstošas politiskas saistības par izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu ilgtermiņa apsaimniekošanu tādā veidā, lai to varētu īstenot saskaņā ar visaugstākā līmeņa drošības noteikumiem. Dalībvalstīm jāpieņem augsta līmeņa valsts regulējums par kodolenerģētikas drošību iedzīvotāju aizsardzībai. Turklāt tām jāizveido sistēma, kas nosaka valsts iestāžu kompetenci un atbildību saistībā ar kodolatkritumu apsaimniekošanu. Sabiedrībai arī jāsniedz informācija, jo ir ļoti svarīgi, lai sabiedrībai būtu pienācīgas zināšanas par apkārtējiem notikumiem.
Rovana Plumb
Visos pasākumos, ko mēs veicam, mums jānodrošina drošība visai sabiedrībai un videi. Es atbalstu "drošības kultūras” īstenošanu, kas paredz nodrošināt drošības standartus, neatkarīgus un stingrus regulatorus, piemērotu cilvēku un finanšu resursus un pietiekamu informāciju visai sabiedrībai.
Sabiedrības informēšanai jāizmanto pārredzams process. Pārredzamības palielināšana saistās ar iestāžu atbildības skaidru definēšanu un stingri pamatotas un saskaņotas sistēmas izveidošanu plašas sabiedrības informēšanai, lai gūtu un saglabātu tās uzticēšanos tādu radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai, kuri rodas kodolenerģijas ražošanas procesā un kodolmedicīnā.
Jutta Steinruck
Temats par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu ir augstākā mērā aktuāls. Nesenie notikumi Japānā kārtējo reizi ir parādījuši tūlītējos riskus, kas ietekmē darbiniekus un iedzīvotājus, kuri pakļauti radioaktīvās vielas iedarbībai.
Mums ir daudzas tonnas radioaktīvo atkritumu Eiropā, kurā cilvēkiem ir jāpārvietojas. Es esmu priecīga, ka varam likt pamatus, kas palīdzēs aizsargāt šo cilvēku veselību visā Eiropā.
Mēs esam snieguši ziņojumu Parlamentā, kas pamatojas uz Komisijas tehnisko ziņojumu un kurā uzmanība tiek koncentrēta uz cilvēkiem, tostarp transporta uzņēmumu un spēkstaciju darbiniekiem, kas strādā ar radioaktīvajiem atkritumiem, un darbiniekiem galīgajās glabātuvēs. Tāpēc Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas locekļi ir pievērsušies iesaistīto darbinieku aizsardzībai, izveidojot drošības pasākumus, veselības aizsardzības pasākumus un apmācību darbiniekiem par radioaktīvo atkritumu tematiku. Ekonomiskajām interesēm nekad nedrīkst piešķirt augstāku prioritāti nekā darbinieku un iedzīvotāju veselībai. Tāpēc mums vajadzīga aptveroša visu atkritumu un to apsaimniekošanas dokumentācija tik ilgi, kamēr tie rada kaitējumu cilvēkiem un videi.
Es esmu gandarīta, ka tik daudzas mūsu prasības ir iekļautas Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojuma galīgajā versijā.
Kathleen Van Brempt
Kodolenerģija ir pretrunīgs temats, kas izraisa dedzīgas debates Parlamentā un mūsu grupu starpā. Fukušima ir uzjundījusi šīs debates, un rezultātā daudzi cilvēki ir radikāli grozījuši savus uzskatus. Ir labi, ka šis jautājums tiek risināts tādā veidā, ka gan atbalstītāji, gan oponenti Parlamentā var paust savus viedokļus. Tomēr neatkarīgi no mūsu nostājas šajā jautājumā radioaktīvo atkritumu problēma ir realitāte, un mums jānodarbojas ar atkritumiem tik labi un nekaitīgi, cik iespējams. Tieši tāpēc es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu, kas ir ieguldījums stingrākā un drošākā atkritumu politikā, kurā pret visām dalībvalstīm pausta vienāda attieksme un tiek uzsvērta atkritumu ražotāju atbildība.
Es atbalstu principu "piesārņotājs maksā”, un nekādos apstākļos mums nav jāizvairās no savas atbildības. Šā iemesla dēļ es aicinu arī aizliegt kodolatkritumu eksportu uz trešām valstīm. Šis ir jautājums ne tikai par ētiku, bet arī drošību un cilvēku aizsardzību. Mums faktiski nav pieejama ne trešo valstu īstenotā atkritumu politika, ne arī kontroles iespējas pār to. Šāds risks nav pieņemams. Mums jāapsaimnieko savi atkritumi pašiem un ar stingriem tiesību aktiem un priekšlikumiem jāpieprasa, lai tas notiktu visnekaitīgākajā un tehniski optimālākajā veidā.
