3. Sri lanka
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om sex resolutionsförslag om Sri Lanka.
Geoffrey Van Orden
författare. - Herr talman! Sri Lankas befolkning - singaleserna och särskilt tamilerna - har lidit enormt de senaste 30 åren av den hänsynslösa terrorism som utövats av de tamilska tigrarna (LTTE). Nu när LTTE har besegrats behöver Sri Lankas regering och medborgare vår sympati, och framför allt behöver de vår hjälp för att skapa återhämtning och välstånd i landet och förhindra att terrorismen blossar upp igen.
Det finns de, även människor som försvarar LTTE, som vill sätta ännu en käpp i hjulet för den lankesiska befolkningen genom att underminera förmånshandelsöverenskommelsen GSP+ med EU. Jag hoppas att kommissionen förstår att det är handel, snarare än bistånd, som är den bästa vägen till ekonomisk återhämtning. De lankesiska myndigheterna behöver å sin sida ta itu med de problem som vänner i världssamfundet uttryckt oro över, så att det inte finns någon anledning att upphäva GSP+-statusen.
Den mest brådskande uppgiften är givetvis återflyttningen av de tusentals civila tamiler som drogs in i konflikten och nu hålls fångna i undermåliga läger. De måste få hjälp omgående och man bör be världssamfundet om bistånd.
Proinsias De Rossa
författare. - Herr talman! Jag stöder resolutionen, fast jag tycker inte att den är tillräckligt kritisk mot den lankesiska regeringen. Tidigare i år genomfördes ett hemskt militärt angrepp i det område som kontrolleras av de tamilska tigrarna, då man inte tog någon hänsyn till medborgarnas liv eller välbefinnande. Det verkar som att alla parter använder de civila som brickor i ett spel, och 90 000 personer har fått sätta livet till. Omvärlden har stått förfärad och hjälplös, och ändå hålls i dag över en kvarts miljon av Sri Lankas medborgare fångna utan fullgoda medicinska inrättningar, rent vatten, sanitära inrättningar eller boyta.
Dagens resolution är en ganska mild uppmaning till de lankesiska myndigheterna att respektera medborgarnas rättigheter. Om inga märkbara framsteg görs snart när det gäller kraven i resolutionen tycker jag personligen att EU bör sätta ekonomisk och politisk press på regimen i Sri Lanka.
Sri Lankas ekonomiska återhämtning är beroende av utländska direktinvesteringar och ekonomiskt stöd från EU. Vi måste använda det inflytande det för med sig för att hjälpa Sri Lankas befolkning, inklusive tamilerna.
Thomas Mann
Herr talman! Jag har två minuter. Det 25 år långa inbördeskriget i Sri Lanka verkar vara över. I maj återtog regeringens trupper områden i norra delen av landet som kontrollerats av LTTE. Förhoppningsvis kan man nu börja om, och skapa fred och frihet.
Befolkningen lider av inbördeskrigets efterdyningar, men även av konsekvenserna av tsunamin och andra naturkatastrofer. EU har ökat utrikeshandeln och ger bättre tullförmåner än till något annat land i sydöstra Asien. Det internationella biståndet förpliktigar de politiska krafterna i Sri Lanka att införa mänskliga rättigheter. 250 000 personer hålls fångna i överfulla läger där både dricksvatten och medicinska inrättningar är undermåliga. Biståndsorganisationerna nekas tillträde. Det torde vara i regeringens eget intresse att hjälpa människor att återvända till sina hembyar så fort som möjligt. Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) vill att Internationella Röda korset ska få en nyckelroll.
Det krävs även förändring när det gäller pressfrihet och yttrandefrihet. Det får inte ske fler kidnappningar eller arresteringar av journalister. Kritiska artiklar ska inte leda till fängelsestraff. Jag ingår i SAARC-delegationen och har fått besöka Sri Lanka många gånger. Jag tror att en nystart för landet kan innebära goda möjligheter om de tamilska ledarna involveras på ett konstruktivt sätt. Det innebär dock att man tar avstånd från all sorts terrorism och våld, och samarbetar runt en strategi för att införa mänskliga rättigheter. För de lankesiska medborgarnas skull hoppas jag att det uttryck som jag har hört så många gånger - ”krig är en institution” - äntligen förpassas till det förflutna.
(Applåder)
Joe Higgins
författare. - Herr talman! Den politik som president Rajapaksas regering fört när det gäller tamilerna har resulterat i en mardröm för både den singalesiska och den tamilska befolkningen i Sri Lanka, då den lankesiska staten förtrycker enskilda individer och grupper som protesterar mot dess chauvinistiska politik.
Efter de tamilska tigrarnas nederlag fortsätter mardrömmen för den tamilska befolkningen, särskilt i norra Sri Lanka, där 300 000 personer - varav 31 000 barn - hålls fångna i läger där sjukdomar och undernäring florerar.
Nu hotar en ny fara, med rapporter om att Rajapaksas regering planerar att placera singaleser i de östra och norra delarna av Sri Lanka - man tänker med andra ord kolonialisera de områden där de tamilsktalande är i majoritet. Det bäddar för framtida stridigheter mellan grupperna.
Rajapaksas regering är i själva verket en diktatur med en mycket tunn demokratisk fasad. Jag välkomnar möjligheten att fördöma den genom denna resolution. Jag har dock en reservation angående punkt 4, eftersom de värsta terrorangreppen har varit de som Rajapaksas regering utfört mot folket. Som socialist tror jag inte att gerillametoder under de förhållanden som råder i Sri Lanka kommer att leda till någon lösning, men tamilerna har rätt att försvara sig mot militärt förtryck.
Det bästa sättet att försvara tamilerna är att tamilska och singalesiska arbetare och fattiga för en enad kamp mot den sittande regeringen och dess nya liberala politik, och att det lankesiska samhället genomgår en socialistisk omvandling, som skulle kunna innebära att landets fantastiska resurser kom hela befolkningen till nytta. Jag är stolt över att vara knuten till United Socialist Party i Sri Lanka, ett systerparti till det irländska Socialistpartiet, som på ett heroiskt sätt har protesterat mot den chauvinism som regeringen uppvisar när det gäller tamilernas och singalesernas rättigheter och den tamilska befolkningens rättigheter till självbestämmande.
Heidi Hautala
Herr talman! Allt som mina kolleger har berättat om den aktuella situationen i Sri Lanka bekräftades när underutskottet för mänskliga rättigheter nyligen anordnade en utfrågning om denna mardrömslika situation.
Vi kan faktiskt bekräfta att dessa 260 000 tamiler fortfarande har begränsad rörelsefrihet, helt i strid mot all internationell rätt, trots att det har gått flera månader sedan kriget upphörde. Vi kan även bekräfta att pressfriheten är kraftigt inskränkt. I går rankade Reportrar utan gränser Sri Lanka som nummer 162 av 175 i sitt pressfrihetsindex.
Nu måste vi kräva att representanterna från samtliga berörda FN-organ släpps in i dessa läger. I resolutionen nämns anordnande av lokala val, och vi i gruppen De Gröna/Europeiska fria alliansen uttrycker oss något mildare, jag hoppas att vi får ert stöd. Vi vill bara föra till protokollet att valen håller på att organiseras.
Angående frågan om handelspolitik gläder det mig att kommissionen just nu undersöker hur Sri Lanka efterlever kraven i de olika människorättsavtalen. Jag förväntar mig att kommissionen förhåller sig mycket objektiv och opartisk, och tids nog drar slutsatser om huruvida Sri Lanka verkligen har gjort sig förtjänt av den förmånsbehandling som GSP+ innebär.
Bernd Posselt
Herr talman! Segrare ska vara generösa och det tror jag att det är många i Sri Lanka som inte har förstått än. Det viktiga här är att angripa orsaken till den etniska konflikten, som har trappats upp kraftigt. Vi måste helt enkelt inse att det inte finns någon plan som garanterar tamilerna deras rättmätiga rättigheter. Båda sidor måste närma sig varandra om man ska kunna nå en politisk lösning.
Våldet har bekämpats, våldsutövarna har besegrats och det går inte att släta över våld på något sätt. Den viktigaste uppgiften är att utplåna våldets orsaker. Det är lättare att få slut på ett krig än att skapa fred. Det har vi ett exempel på i Bosnien, där man trots att kriget sedan länge är över inte har funnit någon hållbar fred.
Jag är oroad över stabiliteten i Sri Lanka, eftersom minoritetsproblemet har funnits i århundraden och förvärrats under kolonialiseringen, och därför måste vi göra vårt yttersta för att medla mellan de två parterna och få dem att ge med sig.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Herr talman! I maj i år, när regeringen segrat över de tamilska tigrarna, förstod man att inbördeskriget i Sri Lanka äntligen var över efter så många år. I verkligheten kvarstår dock många problem i landet, som måste lösas.
Regeringen håller över 250 000 personer fångna på politiska grunder, i läger dit inte ens humanitära organisationer har tillträde. Medierna förtrycks. I september i år dömde högsta domstolen i Colombo en journalist till 20 års fängelse, vilket EU:s ordförandeskap såg som ett hot mot yttrandefriheten och fördömde skarpt.
Truppminorna utgör ett hot mot människors liv och hälsa och förhindrar därmed landets utveckling. Sri Lanka har fortfarande inte anslutit sig till Ottawakonventionen, som förbjuder truppminor. Att underteckna konventionen skulle bidra till att lösa problemet och samtidigt ge landet möjlighet att söka bistånd för offren för landminor och påskynda minröjningsprojektet, som har pågått sedan 2003 utan större resultat.
Sri Lankas medborgare förtjänar verklig demokrati och ett värdigt liv.
Karima Delli
Herr talman, mina damer och herrar! I flera månader har Sri Lankas regering upprätthållit en mur av tystnad angående den tamilska civilbefolkningen, och förhindrat tillträde för utländska medier och humanitära organisationer. Sedan mars 2009 har Colombo hållit nästa hela den civilbefolkning som flydde striderna mellan armén och de tamilska tigrarna fångna, helt i strid mot internationell rätt och mänskliga rättigheter.
I juli höll Sri Lankas regering över 280 000 personer fångna i 30 läger som vaktades av armén på öns nordöstra del. Flyktingarna tillåts endast lämna lägren för att få akut medicinsk vård, i de flesta fall med militäreskort. I vissa läger dör över 1 000 personer varje vecka, oftast av dysenteri. Levnadsförhållandena är fruktansvärda. President Rajapaksa uppgav förra veckan att endast 100 000 tamilska flyktingar kommer att släppas.
Med tanke på tragedins omfattning måste EU öka pressen på Sri Lankas regering så att alla civila släpps omedelbart och villkorslöst samt att journalister får tillträde till lägren och man omgående kan leverera humanitärt bistånd.
Charles Tannock
(EN) Herr talman! Som representant från London, en stad som vid flera tillfällen har utsatts för terrordåd de senaste 40 åren, känner jag stort deltagande med Sri Lankas alla etniska grupper. De tamilska tigrarnas obarmhärtiga terrorism har verkligen skadat utvecklingen i detta vackra land.
President Rajapaksa kom till makten den demokratiska vägen, fast besluten att besegra LTTE, och vi som förkastar terrorism borde applådera hans framgång. Nu är det regeringens ansvar att bygga upp ett nytt samhälle med frihet, rättvisa och jämlikhet för alla lankeser. Nu måste regeringen prioritera att få hem krigsflyktingarna och ställa krigsförbrytarna inför rätta.
Jag medger att president Rajapaksa kan ha förlorat en del internationell goodwill på grund av vissa av sina akutåtgärder i samband med konfliktens omedelbara efterdyningar, men jag är övertygad om att det bästa man kan göra nu är att säkra utvecklingen av ett tryggt och välmående Sri Lanka och att stödja landets demokratiskt valda ledare och regering. EU måste behålla GSP+-handelsavtalen, annars går en miljon arbeten förlorade och de indirekta ekonomiska konsekvenserna skulle drabba 2,5 miljoner oskyldiga lankesiska medborgare.
Seán Kelly
(EN) Herr talman! Som irländsk parlamentsledamot är jag glad att mina kolleger från Irland, Joe Higgins och Proinsias De Rossa, har lyft fram flera problem i Sri Lanka och Iran, och jag instämmer. Det är naturligt att Irland berörs av dessa frågor eftersom vi i vårt land sett hur människor diskriminerats och dödats i Nordirland under många år. I slutändan är diplomati och dialog den enda lösningen. När Lissabonfördraget antas hoppas jag att ordföranden och den höga representanten nya befogenheter och status används för att bringa sunt förnuft och god förståelse till dessa länder, så att de bättrar sig och anammar ett diplomatiskt och demokratiskt förhållningssätt.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Herr talman! Vi har följt och uttalat oss om situationen i Sri Lanka vid ett flertal tillfällen och ibland varit nära att förlora hoppet om att hitta en lösning. Konflikten varade i 25 år men slutade med de tamiliska tigrarnas nederlag i år. Den utdragna konflikten skördade typiskt nog många offer, den ledde till att medborgare blev flyktingar i sitt eget land och den orsakade ekonomiska problem och hindrade rättsstatens utveckling. Nu befinner sig landet i en hoppfull, om än kritisk, fas.
Ni har tagit upp oron för dem som lever i lägren. Som vi säger i resolutionen, hoppas vi att myndigheterna snart tar emot internationellt bistånd och öppnar lägren för humanitärt bistånd och personal som är utbildad inom konflikthantering. Samtidigt behöver vi ett åtagande från världssamfundet att ta itu med detta och bygga en varaktig fred på denna underbara ö. Biståndet bör också definitivt omfatta ytterligare anslag från kommissionen för minröjningen.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Herr talman! Jag vill ha ordet för att, först av allt, understryka det min kollega Heidi Hautala sade. Vi måste komma ihåg vilken roll Röda korset och FN har och bör ha i denna process.
Men jag vill även kommentera det Geoffrey Van Orden sade, eftersom det verkar mycket olämpligt att kalla de av oss som försöker använda ett vanligt instrument som GSP+-handelsavtalen, för sympatisörer eller anhängare av LTTE. Det stämmer helt enkelt inte.
Vi vet att det pågår en undersökning för att fastställa om Sri Lankas myndigheter gör sitt för att införliva människorättslagstiftningen med den nationella lagstiftningen.
Om det inte görs på ett riktigt sätt är det ganska naturligt och nödvändigt att vi yrkar på att GSP+-systemet inte förlängs. Så jag tycker att det är felaktigt att koppla denna förlängning eller denna begäran till att man skulle stödja LTTE.
Leonard Orban
Europeiska kommissionen har fortsatt att övervaka situationen i Sri Lanka och att ta initiativ till en dialog med landets regering, i syfte att skapa en grund för nya förbindelser där båda parter anstränger sig för att samarbeta kring lösningen av de främsta frågor som ger upphov till problem.
Vi är djupt oroade över den humanitära situationen i de läger där tvångsförflyttade personer hålls fångna. Att hålla dem godtyckligt fångna i Sri Lanka är en grov överträdelse av normerna enligt internationell rätt. Vi måste omedelbart se till att alla som hålls fångna i läger ges rörelsefrihet och att humanitära organisationer får obegränsat tillträde till lägren, även för att samla information, så att de kan ge humanitärt bistånd och skydd.
Dessutom är kommissionen djupt oroad över människorättsläget i Sri Lanka, efter uppgifter om utomrättsliga avrättningar, kidnappningar och allvarliga hot mot medierna. Försoningsprocessen på ön kommer att förhindras så länge tamilernas missnöje förbises och det råder ett klimat av straffrihet. Europeiska kommissionen är fast övertygad att nyckeln till försoningsprocessen är att parterna tar ansvar för sina handlingar.
Kommissionen slutförde nyligen en ingående undersökning av människorättsläget i Sri Lanka. Uppdraget bestod i att undersöka huruvida Sri Lanka fullföljer de åtaganden man gjorde när landet blev förmånstagare inom det särskilda systemet för främjande av hållbar utveckling och gott styre, EU:s GSP+, och i synnerhet de åtaganden att följa internationella människorättsbestämmelser.
Som ett resultat av undersökningen kunde man konstatera stora brister rörande tre FN-konventioner om mänskliga rättigheter: den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, tortyrkonventionen och konventionen om barnets rättigheter. Det visar att Sri Lanka för närvarande inte ser till att konventionerna efterlevs.
Denna situation kommer troligen att fortsätta att äventyra framtida handelsförmåner inom ramen för GSP+, eftersom ett villkor för systemets förmånstagare är att de tre konventionerna ratificerats och efterlevs.
Tack.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Nästa punkt är omröstningen.
