Genomförda reformer och utvecklingen i Moldavien (debatt)
Talmannen
Den första punkten är kommissionens uttalande om genomförda reformer och utvecklingen i Moldavien.
Štefan Füle
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! När det gäller förbindelserna mellan EU och Moldavien råder det enighet om att vi har gjort stora framsteg på rekordtid, men inrikes står landet fortfarande inför många utmaningar.
Folkomröstningen den 5 september var avsedd att lösa det politiska dödläget genom att ändra reglerna för presidentvalet. Detta misslyckades. Det är beklagligt. En annan viktig fråga var emellertid också huruvida folkomröstningen skulle uppfylla demokratiska standarder. Att dessa standarder faktiskt efterlevdes har bekräftats av internationella observatörer. Det är ett uppmuntrande tecken.
Valet den 28 november är lika viktigt för att befästa demokratin i landet. Vi kommer att fortsätta att sända skarpa budskap i detta avseende till alla berörda parter. Därefter är samtliga politiska aktörer tvungna att samarbeta, för att både välja en president och utse en regering som kan klara av att leda landet genom ett kritiskt reformarbete.
Samtidigt kommer vi att upprätthålla vårt orubbliga stöd till de strukturella reformer som genomförs av den moldaviska regeringen. Jag vill belysa några viktiga aspekter.
EU är inte bara den ojämförligt största bidragsgivaren till Moldavien; i mars lyckades man också mobilisera mer än fyrtio bidragsgivare för att stödja Moldaviens reformer. De utlovade ett imponerande belopp på 1,9 miljarder euro för åren 2010-2013, vilket även omfattade vårt eget åtagande på 550 miljoner euro.
Under de senaste månaderna har vi i god tid svarat på ett antal av regeringens särskilda behov genom att bereda policyförslag på en övergripande nivå till ministrar, stödja demokratiseringsinsatser på områden med anknytning till rättsstatsprincipen, hjälpa till att organisera samråd med väljarna, åtgärda akuta behov efter förra sommarens översvämningar och förbättra möjligheterna för den moldaviska vinexporten.
Tillsammans med den moldaviska regeringen har vi aktivt samarbetat med befolkningen i den transnistriska regionen genom småskaliga projekt, främst på det sociala området. Under nästa år kommer vi att inleda genomförandet av det heltäckande programmet för institutionell uppbyggnad inom ramen för det östliga partnerskapet.
Programmet kommer att hjälpa Moldavien med förberedelserna för, och genomförandet av, de associeringsavtal som vi för närvarande förhandlar om. Den senaste förhandlingsrundan i Chisinau den 13-14 oktober visade återigen att förhandlingarna går framåt i mycket snabb takt.
Vårt stöd har också utformats som direkta överföringar till den moldaviska budgeten. Sedan sista kvartalet 2009 har 37 miljoner euro betalats ut som sektoriellt budgetstöd, och ytterligare 15 miljoner euro kommer att utbetalas inom kort. Av dessa belopp har omkring 8,5 miljoner euro direkt avsatts för att hjälpa den fattigaste delen av befolkningen. Nu när talman Jerzy Buzek har undertecknat det relevanta lagstiftningsbeslutet förväntar vi oss att inom kort kunna betala ut 40 miljoner av den första delen av ett makrofinansiellt stöd.
I samma anda kommer vi att fortsätta med vårt fulltecknade program av politiska kontakter och tekniskt utbyte. Om några dagar kommer jag att träffa premiärminister Vlad Filat i Luxemburg. I november kommer underkommittén EU-Moldavien för handel att undersöka hur Moldavien har svarat på kommissionens främsta rekommendationer i syfte att förbereda förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsområde.
Vi har också tillsammans med Moldavien inlett en särskild dialog om mänskliga rättigheter och en dialog om energi, och vi förhandlar om ett avtal om luftfartstjänster. Vi har aktivt följt upp den viseringsdialog som inleddes i juni. Nästa måndag förväntas rådet (utrikes frågor) tillkännage slutsatser om denna fråga utifrån resultatet av de informationsuppdrag som oberoende experter utförde i september.
Monica Luisa Macovei
Syftet med denna debatt är att vi ska diskutera de reformer som Moldavien genomförde under förra året och de framsteg som gjorts på vägen mot en europeisk integration.
Landet har funnits med på EU:s dagordning under ett års tid eftersom det har uppfyllt sina åtaganden. Jag vill ta upp några av dessa åtaganden. En plan har utarbetats över prioriterade åtgärder att vidta på väsentliga reformområden, utöver ytterligare en plan för en reform av rättsväsendet. Genomförandet av båda planerna har påbörjats. En dialog om mänskliga rättigheter har inletts. Dessutom undertecknade det moldaviska parlamentet Internationella brottmålsdomstolens stadga i september. Det förs intensiva förhandlingar om associeringsavtalet med utmärkta resultat så här långt. Bara ett år har passerat, men de som deltagit under det inledande förfarandet garanterar att det kommer att fortsätta.
Moldavien är den stat som har gjort störst framsteg inom EU:s östliga partnerskap. Därför uppmanar jag rådet att bedöma denna stat enskilt på egna meriter. Framsteg tyder på politisk vilja, hårt arbete och engagemang, vilket bör belönas. Vi belönade länderna på västra Balkan för de åtgärder som de vidtagit. Låt oss gå vidare och göra likadant för Moldavien också.
I dialogen om viseringar har Moldavien gjort stora framsteg på samtliga fyra områden. Därför ber jag rådet att vid nästa sammanträde den 25 oktober uppmana kommissionen att utarbeta en handlingsplan så att medborgare från Moldavien kan resa utan visum. Direkta kontakter mellan människor är värt mer än deklarationer.
När det gäller Transnistrien är en lösning av avgörande betydelse för den politiska och ekonomiska stabiliteten i Moldavien och denna region. EU bör spela en mer kraftfull roll på politisk nivå och vi bör delta genom gemensamma projekt som bidrar till förändringar som människor kan uppfatta.
Slutligen har den europeiska integrationsprocessen bidragit till att upprätta demokrati och frihet i en omfattning som aldrig tidigare skådats i Europas historia. Se bara på hur situationen i Central- och Östeuropa har förändrats under de senaste tjugo åren. Fred råder nu även i länderna på västra Balkan och reformer är på gång. Låt oss göra vad som krävs för att också uppnå en sådan situation i Moldavien.
Adrian Severin
för S&D-gruppen. - (EN) Herr talman! Moldavien har ett val, dvs. valet mellan en ”transnistrisering” eller en ”europeisering”. Med andra ord ett val mellan ett oligarkiskt förflutet av sovjetisk natur och en framtid av säkerhet, välgång och social rättvisa.
Moldaviens utveckling har hittills påverkats negativt av landets inhemska politiska instabilitet. Landets grundläggande problem är inte knutet till de externa utmaningar som landet står inför, utan till en intern splittring bland de politiska aktörerna. Denna inhemska politiska instabilitet har inneburit att den styrande koalitionen inte haft tillräckligt med tid för att genomföra sina proeuropeiska lösningar. Moldavien står nu inför en vändpunkt. Resultatet av detta tidiga val bör syfta till att leda landet mot en framtid av europeisk modernisering.
Vi uppmanar därför alla politiska aktörer i Moldavien som föreslår en framtid av europeisk modernisering för landet att undvika onödig protagonism eller konfrontationer, och att inrikta sig på att utveckla en allmän vision i syfte att hjälpa landet att uppnå sina europeiska mål.
Graham Watson
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr talman! För arton månader sedan upprördes parlamentet av de brutala händelserna i Chisinau. Några veckor senare hade vi det stora nöjet att till vår åhörarläktare välkomna ledarna för landets demokratiska politiska partier, som slagit in på en ny bana. Vi delade det moldaviska folkets entusiasm för en ny framtid.
Vi har sedan dess glatt oss över de framsteg som landet gjort. Ytterligare framsteg återstår att göra - inte minst när det gäller att ställa förövarna för dessa brutala händelser inför rätta - men om Moldavien ger den nuvarande koalitionen förnyat mandat vid valet i nästa månad finns det, trots svårigheterna med den ekonomiska lågkonjunkturen, goda chanser att landet kan fortsätta sin omvandling.
Den brittiske författaren Francis Bacon konstaterade att hoppet är en bra frukost men en dålig middag. Moldaviens styrande partier bör vara förvissade om att reformernas genomförande följer de rättsakter som möjliggör dessa reformer. Tiden är inte på vår sida. Mycket behöver åstadkommas på kort tid.
Min grupp berömmer kommissionsledamot Štefan Füle och hans tjänsteenheter för deras arbete med att bistå Moldavien. Vi välkomnar bildandet av Moldaviens vänner och det storartade möte som hölls med europeiska länder i syfte att hjälpa Moldavien framåt. Det görs stora insatser från EU:s sida för att hjälpa detta förtvivlat fattiga land att närma sig EU:s standarder. Jag hoppas att rådet, när det i nästa vecka behandlar viseringsreglerna, hjälper oss att hitta en väg framåt i visumfrågan.
Som en av unionens fäder sade bestäms ett lands EU-strävanden inte av EU utan av den europeiska andan hos landets befolkning. Vi uppmanar det moldaviska folket att visa denna europeiska anda vid valet i nästa månad.
Tatjana Ždanoka
Herr talman! Vi välkomnar de framsteg som Moldavien gjort och hoppas att den kommande valprocessen kan stärka de demokratiska institutionerna ytterligare och säkerställa att rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna respekteras i Moldavien.
Vi vet att det finns ett brett stöd i det moldaviska samhället för ett framtida moldaviskt medlemskap i EU - inte Nato. Trots deras olika politiska plattformar har samtliga partier i det moldaviska parlamentet förklarat sig vara för ett europeiskt samarbete och en europeisk integration. Men mot bakgrund av mitt eget hemland Lettlands erfarenheter av EU-medlemskapet har jag under mina samtal med moldaviska politiker försökt förklara att EU-medlemskapet inte kan vara ett mål i sig. Det är mycket viktigt att påskynda försöken att genomföra djupgående och enhetliga ekonomiska och rättsliga reformer, i synnerhet genom att bekämpa korruptionen.
Det moldaviska samhället är multietniskt och flerspråkigt. Det finns dessutom väsentliga skillnader i hur man bedömer historiska händelser. Därför är det mycket riskfyllt att skapa ytterligare skiljelinjer inom det moldaviska samhället. Genom ett nyligen utfärdat dekret har den 28 juni fastställts som årsdag för den sovjetiska ockupationen, vilket utlöste en negativ reaktion hos en stor del av den moldaviska befolkningen. Snarare än att stärka samhället fick detta en motsatt effekt.
Det moldaviska samhället rymmer också flera olika nationaliteter bland befolkningen. Det faktum att en stor del av de bofasta har dubbelt medborgarskap innebär också stora skillnader i fråga om rättigheter, och vi bör därför försöka avskaffa dessa skillnader och upprätta ett viseringsfritt system för samtliga moldaver.
Charles Tannock
Herr talman! Ingen bestrider att Moldavien har en lång väg att gå innan landet når sitt slutliga mål om anslutning till EU, som är ett mål som stöds av min grupp, ECR. Moldavien är fortfarande ett av Europas fattigaste länder, trots att det är med i WTO, och är som sådant sårbart för organiserad brottslighet, människohandel och korruption. Moldavien fortsätter att vara lamslaget av den pågående fastlåsta konflikten med den rysktalande och politiskt ryskdominerade utbrytarregionen Transnistrien.
Sedan kommunisterna drevs bort från makten för 15 månader sedan har Moldavien emellertid börjat göra väsentliga framsteg. Partierna i Alliansen för europeisk integration, den koalition som i dagsläget styr landet, har visat en imponerande förmåga att samarbeta för att påskynda Moldaviens integrering i Europeiska unionen. Unionen bör för egen del upprätthålla sina påtryckningar gentemot den moldaviska regeringen för ytterligare framsteg med de ekonomiska reformerna samt för en förbättrad rättsstatsprincip och ett gott styrelseskick.
Vi bör emellertid också belöna och samarbeta mer med regeringen i Chisinau. Viseringsfrågan har nämnts, men jag vill också ta upp frågan om Euronest, som innebär möjligheter för politiker från både EU och Moldavien att diskutera gemensamma intressen. Tyvärr har Euronest - som jag tog upp i ett betänkande under parlamentets förra mandatperiod - förblivit lamslaget till följd av tvisten om den vitryska representationen. Tvisten är en följd av att vårt parlament inte har erkänt det vitryska parlamentet, som inte har valts på demokratisk väg.
Jag hoppas att alla tydligt europeiska länder inom det östliga partnerskapet, nämligen Moldavien, Ukraina och ett framtida demokratiskt Vitryssland, en dag kommer att bli kandidatländer för anslutning till EU.
Bastiaan Belder
Herr talman! Denna debatt visar på EU:s engagemang för det splittrade Moldavien, vilket gläder mig innerligt. I mitt hemland Nederländerna har medborgare under flera års tid åstadkommit vissa inspirerande sociala initiativ som ger unga människor från Moldavien goda framtidsutsikter. I detta sammanhang vill jag också stolt nämna Orhei-stiftelsen i Bunschoten-Spakenburg, en by där man med stor entusiasm har hanterat liknande problem. Jag kan se människorna från denna stiftelse i ögonen, eftersom vi också talar om denna fråga här, och visar vårt engagemang. För övrigt strävar Moldavien efter ett djupgående, övergripande handelsavtal med EU. Kommissionsledamot Štefan Füle nämnde också detta. Herr kommissionsledamot, hur ser situationen ut på detta område och har det skett några påtagliga framsteg ännu?
Det är avgörande att försäljningsmöjligheterna för de moldaviska produkterna vidgas, i synnerhet när det gäller jordbruksprodukter och viner från Chisinau. Moldaviens främsta traditionella försäljningsmarknad Ryssland stänger nämligen regelbundet sina gränser eller begränsar införseln av politiska skäl. Herr kommissionsledamot, du har redan nämnt detta, men finns det något sätt för EU att avhjälpa detta behov från Moldaviens sida?
Slutligen en fråga om den tyska förbundskanslern Angela Merkels ”Meseberg-initiativ”. Finns det i dagsläget ett genuint engagemang från Rysslands sida för att nå en lösning i frågan om Transnistrien, i utbyte mot en förstärkt politisk dialog mellan EU och Ryssland? Jag har hört det antydas att Kreml inte vidtar några åtgärder för närvarande. Herr kommissionsledamot, jag vill särskilt önska dig framgång och uthållighet i försöken att föra Moldavien närmare EU.
Traian Ungureanu
(EN) Herr talman! Det finns gott om bevis på att Moldaviens åtagande om att efterleva europeiska värderingar och standarder är genuint och effektivt.
Bland våra grannländer i öst är Moldavien det land som lyckats bäst med att genomföra en proeuropeisk politik. Moldavien har i själva verket lyckats uppfylla kriterierna för euron i överensstämmelse med länderna på västra Balkan.
Det positiva prejudikat som Moldavien skapat bör erkännas och uppmuntras. De demokratiska institutionernas försämrade situation i grannlandet Ukraina ökar Moldaviens betydelse för EU:s politik mot Öst. I detta sammanhang är det avgörande att det allmänna valet den 28 november bekräftar Moldaviens fortsatta strävan mot en europeisk integration.
Det är definitivt hög tid för EU att sända en positiv signal till Moldavien och moldaverna. Tusentals moldaviska familjer är splittrade på grund av att de förnekas visum. Viseringsdialogen mellan EU och Moldavien utgör en stor möjlighet för oss. Denna dialog bör gå in i en operativ fas. Låt oss hoppas att rådet (utrikes frågor) den 25 oktober kommer att uppmana kommissionen att utarbeta en handlingsplan för viseringsliberalisering. Ett proeuropeiskt integrerat Moldavien skulle ha fördelaktiga effekter på EU:s östliga gräns, där svaga regeringar och olösta konflikter utgör ständiga hot mot den europeiska stabiliteten.
Iliana Malinova Iotova
(BG) De utmaningar som Moldavien för närvarande står inför, och som också är en del av vårt allmänna mål, omfattar en förstärkning av den multietniska staten och dess identitet, en politisk lösning på problemet med Transnistrien och ett medlemskap i EU för Moldavien, som en autonom, självständig stat.
Processen med en viseringsliberalisering är särskilt viktig. Vi har haft liknande fall i länderna från före detta Jugoslavien där viseringsliberaliseringen gett goda resultat. Utvecklingen mot att tillämpa ett påskyndat förfarande för att simultant utfärda bulgariska och rumänska pass till moldaviska medborgare är ingen lösning på problemet utan medför istället vissa risker. Samtidigt måste myndigheterna i Chisinau se till att de 90 miljoner euro i makrofinansiellt stöd som EU har beviljat blir kännbart för alla moldaviska medborgare, oavsett etniskt ursprung. Detta är också särskilt viktigt för den bulgariska minoriteten i Moldavien, som lever i en av landets fattigaste ekonomiska regioner.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Som ledamot av den parlamentariska samarbetskommittén EU-Moldavien har det varit ett nöje för mig att följa Moldaviens positiva framsteg, och jag kan bekräfta att Moldaviens engagemang för det europeiska arbetet har varit tydligt under det senaste året. Jag vill på den här punkten påminna om de reformer som gjorts på det ekonomiska området, samt inom rättsväsendet och den offentliga förvaltningen. Samtidigt bör vi vara realistiska och erkänna att övergångsprocessen i Moldavien inte är okomplicerad, och att flera reformer fortfarande återstår att genomföra.
Det gläder mig att det görs framsteg i de diskussioner som syftar till en viseringsliberalisering. Jag anser emellertid att kommissionen behöver utarbeta en tydlig färdplan för att uppnå detta mål, och för att kanske till och med avskaffa viseringskravet helt och hållet i framtiden. Moldavien kommer att stå inför en avgörande prövning i samband med valet till parlamentet den 28 november, och jag hoppas att den europeiska väg som landet har valt att följa kommer att godkännas av befolkningen, och fortsätta.
Makrofinansiellt och politiskt stöd från EU:s institutioner och från vissa medlemsstater har varit av största betydelse. Mot bakgrund av de positiva resultaten av vår politik uppmanar jag EU:s institutioner, dvs. parlamentet, rådet och kommissionen, att fortsätta sina åtgärder till stöd för Moldavien. På så sätt kan landet få förtroende och uppmuntras att fortsätta sitt reformarbete och närmandet till EU, för att slutligen integreras som fullvärdig medlem i unionen.
Adam Bielan
(PL) För tio dagar sedan hade jag möjlighet att besöka Moldavien som en del av en särskild delegation från utskottet för utrikesfrågor tillsammans med bland andra mina ledamotskolleger Monica Luisa Macovei och Graham Watson. Vi var i Moldavien vid en ytterst viktig tidpunkt för landet - några veckor efter den misslyckade konstitutionella reformen den 5 september och några veckor före det mycket viktiga parlamentsvalet, som ni vet kommer att hållas den 28 november. Vad vi framför allt upplevde var ett mycket starkt stöd från nationen och det moldaviska samhället för den europeiska integrationsprocessen. Närmare tre fjärdedelar av moldaverna stöder denna process.
Vi såg också de väldiga framsteg som har gjorts av premiärminister Vlad Filats regering på vägen mot en europeisk integration och med det stora antalet reformer, däribland väsentliga framsteg med att bekämpa korruptionen som tidigare tärt hårt på landet. Givetvis förekommer det problem, som både är en följd av finanskrisen och ett resultat av den ännu olösta situationen i Transnistrien. För att reformprocessen ska fortsätta efter den 28 november behövs emellertid en tydlig signal från EU. Jag hoppas därför att man under det följande rådsmötet kommer att kunna driva igenom processen för en viseringsliberalisering.
Elena Băsescu
(RO) Även jag vill tacka alla de som har möjliggjort denna debatt. Det är vår plikt att betrakta Moldavien med stor ansvarskänsla, särskilt nu när valet närmar sig. Den styrande Alliansen för europeisk integration har genom sina särskilda insatser visat att den är redo att inleda en omfattande process av politiska, ekonomiska och institutionella reformer, och därigenom går den i spetsen på detta område inom det östliga partnerskapet. Detta sker efter åtta år av kommuniststyre, då grundläggande rättigheter såsom yttrandefrihet och rätten till rättvis behandling varit föremål för allvarliga kränkningar.
Moldaviens reformprocess måste fortsätta, framför allt inom rättsväsendet och på området för inrikes frågor. Korruptionen måste bekämpas effektivt, och rättslig frihet garanteras. Samtidigt måste man se till att frihetsberövande åtgärder utförs säkert och humant, så att grundläggande mänskliga rättigheter efterlevs. Moldavien har nu haft en politisk kris under mer än 18 månader till följd av att presidentvalet och godkännandet av folkomröstningen misslyckades.
Jag anser att det kommande valet den 28 november är ett stort vågspel som äventyrar Moldaviens närmande till EU. Demokratin utsätts återigen för en svår prövning. Jag vill på ett ansvarsfullt sätt påstå att ett misslyckande för demokratin i Moldavien vid det kommande valet i viss utsträckning även kommer att beteckna ett misslyckande för EU:s politik i landet. Vi behöver en partner i EU:s omedelbara närhet som antagit våra gemensamma värderingar.
Jag vill avsluta med att betona att det språk som talas av de moldaviska invånarna nu är ett officiellt språk i EU. Detta är ytterligare ett skäl till att landet bör få vårt stöd.
Kristian Vigenin
(BG) Det gläder mig att parlamentet ägnar sin tid åt att diskutera situationen i Moldavien, ett land som i allt väsentligt är europeiskt. I detta hänseende bör vi nämna att den styrande koalitionen för europeisk integration i själva verket bidragit en hel del till processen med att föra Moldavien närmare EU, och för detta bör den berömmas.
Samtidigt förväntar sig landets medborgare fler resultat på områdena för ekonomi och social utveckling. Det är ingen slump att detta håller på att bli den nuvarande kampanjens viktigaste fråga. Att upprätta förbindelser med EU är ingen engångsföreteelse. Det är en långsiktig process, och Moldaviens tillnärmning måste bli oåterkallelig politik.
Misslyckandet med att ändra konstitutionen har lett till detta politiskt instabila tillstånd, som riskerar att upprepas efter det förestående valet. Därför vädjar jag till de ledande politiska aktörerna, oavsett skillnader och valresultat, att göra vad som krävs för att garantera politisk stabilitet i Moldavien. Detta kommer att ge dem möjlighet att agera i medborgarnas intresse och främja landets europeiska framtid.
Cristian Dan Preda
(RO) När parlamentsledamöter i Rumänien visar intresse för, och uttalar sig om, situationen i Chisinau beskrivs detta som rumänsk imperialism av moldaviska kommunister, oavsett om det är president Traian Băsescu eller ledamöter av Europaparlamentet som yttrar sig. Kommunisterna i Chisinau vill med andra ord att regeringen i Bukarest ska tiga. Jag anser inte att de kan förvänta sig något sådant. Tvärtemot är det vår plikt att säga vår mening.
Den främsta orsaken till detta är att ett stort antal ursprungligen europeiska, rumänska, bulgariska och andra medborgare lever i Moldavien. Jag anser att de boende i Moldavien, i likhet med alla övriga europeiska medborgare, ska kunna åtnjuta de rättigheter som deras politiska ställning ger dem.
För det andra bör vi rikta vår uppmärksamhet mot Chisinau, eftersom landets koalitionsregering nu har agerat under mer än ett års tid för en europeisk integration. Det handlar inte bara om koalitionens benämning. Om den hade hetat Alliansen för Ryssland hade vi förvisso inte visat så mycket intresse för den. Den benämns som Alliansen för europeisk integration, men det är inte bara namnet som räknas, utan det är denna regerings mycket modiga åtgärder. Monica Luisa Macovei och kommissionsledamot Štefan Füle har förklarat vad dessa modiga åtgärder inneburit.
I förra veckan besökte jag Chisinau och Tiraspol och lade märke till att landets europeiska strävanden också står på spel i valkampanjen, som ska inledas inför valet i november. De moldaviska medborgarna ska i själva verket inte bara välja mellan olika politiska företrädare utan också mellan ett fortsatt eller avbrutet närmande mot EU.
Låt oss inte lura oss själva. Jag såg att till och med ledaren för EU:s delegation i Chisinau började bedra sig. Kommunisterna vill inte ha någon integration. Kommunisterna demonstrerade sin önskan för drygt ett år sedan. Demonstrationerna i april var ett mycket tydligt bevis på var kommunisterna i Chisinau har sina intressen. Därför hoppas jag att medborgarna kommer att förstå partiernas budskap och inställning, och att politikerna själva också förstår de önskningar som folket uttrycker vid valurnorna.
Marek Siwiec
(PL) Vi bör fråga oss varför vi ägnar så mycket uppmärksamhet åt ett sådant litet land som ligger i närheten av Svarta havet, men som saknar tillgång till samma hav. Orsaken till att vi talar om Moldavien är kanske att det är ett litet land där två världar möts. En av dessa världar, som en gång symboliserade Sovjetunionen, håller med stora svårigheter på att förpassas till det förgångna. Moldavien är ett delat land. En del av landet är under ockupation och stöds av externa aktörer. Jag anser att landet förtjänar vårt stöd. Det är ett litet land som bebos av ett mycket modigt folk som vill närma sig EU och upprätta demokrati.
Herr kommissionsledamot, situationen i Moldavien påminner om en idé inom fysiken som säger att det inte är styrkan i sig som är viktig utan den punkt mot vilken den riktas. Dessa miljontals euro som ni talade om är inte särskilt imponerande. Det är bara ett marginellt belopp, men om det riktas rätt vid rätt tidpunkt kan det åstadkomma de positiva effekter som vi önskar. Jag lyckönskar alla dem som vill upprätta demokrati i Moldavien. Jag är inte intresserad av partitillhörighet, men jag skulle vilja att Moldavien stärks och att landet kan bygga en bättre framtid för sitt folk och bli vår partner inom en nära framtid.
Eduard Kukan
(SK) De framsteg som Moldavien hittills har gjort tyder på att landet skulle kunna bli ett exempel på en framgångssaga bland deltagarländerna i EU:s östliga partnerskap.
Den nuvarande proeuropeiska regering som leds av Alliansen för europeisk integration har gett de moldaviska medborgarna ett tydligt och viktigt politiskt perspektiv för framtida framsteg när det gäller att bygga upp landets demokrati. Det är emellertid också sant att den interna politiska situationen har påverkats negativt av den utdragna tvisten om en konstitutionell reform. Efter den misslyckade folkomröstningen borde det kommande valet överbrygga dödläget i de politiska förhandlingarna mellan partierna. Jag anser att EU uttryckligen bör erkänna de viktiga framsteg som den nuvarande regeringen har uppnått när det gällt att stärka förbindelserna med unionen.
På måndag den 25 oktober förväntas rådet (utrikes frågor) utfärda sina slutsatser om Moldavien. Rådet borde uttrycka sitt stöd för de proeuropeiska åtgärder som den nuvarande regeringen hittills har vidtagit och, vad viktigare är, rådet skulle kunna uppmana kommissionen att utarbeta en handlingsplan avseende viseringsliberaliseringen. Detta är en viktig fråga för Moldaviens medborgare. Givetvis kommer det slutliga resultatet främst att bero på valresultatet. Vad beträffar Europaparlamentet anser jag att vår hållning gentemot Moldavien borde vara mer positiv. Vi borde på ett tydligare sätt visa vårt stöd för landets proeuropeiska aktörer och även visa dem att vi är angelägna om att Moldavien ska bli en framtida medlem i ett förenat Europa. Vi bör övertyga dem om att en sådan framtid även ligger i deras bästa intresse.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Herr talman! Moldavien har kommit en bra bit på vägen sedan Molotov-Ribbentroppakten delade upp Europa i maktsfärer, och Moldavien blev en del av dåvarande Sovjetunionen.
Moldavien är i dag en självständig stat. Det är sant att landet har många problem. Samtidigt är det ett demokratiskt land på väg mot en europeisk integration, så i dag vill jag uppmuntra alla politiska klasser i det landet, alla demokratiska politiska aktörer och alla etniska samfund att undvika onödiga konfrontationer. I stället bör man satsa på att utveckla en bred vision för Moldavien i syfte att hjälpa landet att uppnå sina europeiska mål.
Sist men inte minst gäller det frågan om Transnistrien. Transnistrien borde prioriteras högt på vår dagordning, och jag välkomnar initiativet från Tysklands förbundskansler Angela Merkel och några andra länders politiska ledare för att lösa denna fastlåsta konflikt.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Herr talman! Moldavien är en sista rest av ”den latinska kulturen” utanför EU. Historien har haft en stor roll i detta. Grannskapspolitiken och det östliga partnerskapet har förbättrat Moldaviens utsikter att först närma sig och sedan anslutas till EU, efter att landet har uppfyllt de nödvändiga villkoren.
Trots att valet närmar sig har den nuvarande koalitionen ökat reformtakten, vilket EU har bemött på vederbörligt sätt. De ansvariga på båda sidor bör gratuleras. Både takten för de inhemska reformerna och EU:s svar bör snarare förr än senare nå den punkt där det inte finns någon återvändo.
Moldaviens förändring är givetvis beroende av en lösning på Transnistrienkonflikten. I detta avseende uppmuntrades vi av de senaste diskussionerna om denna fråga som tillkännagavs vid toppmötet mellan Tyskland och Ryssland i Potsdam. Diskussionerna återupptogs vid det senaste trepartsmötet i Deauville, då man förmodligen drog fördel av Rysslands uppenbara villighet att nå en lösning. Låt oss hålla våra löften och samarbeta för att denna sista rest av den ”latinska kulturen” ska föras in i EU.
Andreas Mölzer
(DE) Herr talman! När vi vid tidigare tillfällen har behandlat Balkanländerna, t.ex. när vi betonade problemen i Kosovo eller Bosnien, har vi tenderat att förbise Moldavien. EU borde för länge sedan har iklätt sig rollen som medlare i de konflikter som berör Moldavien och dess grannländer. Det är beklagligt att Moldavien nu har förkastat EU:s erbjudande att medla i Transnistrienkonflikten.
Det är ingen slump att Moldavien är den europeiska familjens styvbarn. Det beror på landets kaotiska, före detta socialistiska ekonomi. Som vi vet har det främsta industriområdet i östra Moldavien förklarat sin självständighet med stöd av Ryssland, och därigenom har regionen sanktionerat landets ekonomiska nedgång, eftersom ekonomin baseras uteslutande på jordbruket.
När Moldaviens medborgare går till valurnorna i slutet av november för att utse en ny regering är det viktigt att se till att valet avlöper väl för att förhindra ytterligare oro och en intensifiering av konflikten med t.ex. Rumänien.
Andrzej Grzyb
(PL) Herr kommissionsledamot! Jag hade möjligheten att följa det förra valet i Moldavien. När vi talade med företrädarna för de dåvarande oppositionspartierna uttryckte de en stor önskan om förändring. Denna förändring har ägt rum. Den nuvarande premiärministern Vlad Filat, som tidigare yttrade sig som företrädare för oppositionen, har tydligt förklarat sina europeiska strävanden. Vi välkomnade effekterna av hans arbete när han besökte oss här i parlamentet. Effekterna av hans arbete bekräftades också av delegationen från utskottet för utrikesfrågor som nyligen besökte Moldavien.
De inhemska problemen, i synnerhet frågan om Transnistrien, samt landets splittring och söndring, som är en symbol för landets förflutna och för dess delning, är mycket svåra frågor. Vi måste stödja den process som kan möjliggöra att Transnistrien införlivas i Moldavien. Här finns ett antal problem, däribland migrationsfrågan. Herr kommissionsledamot, varje form av stöd till Moldavien, och här instämmer jag med min ledamotskollega...
(Talmannen avbröt talaren.)
Mario Pirillo
(IT) Herr talman! Förra helgen reste jag till Chisinau i Moldavien. Jag närvarade vid ett konvent som anordnats av kulturministern om Moldaviens integration i Europa med särskild hänvisning till kulturen. Jag uppskattade väldigt mycket den stora önskan om tillväxt, framför allt genom en rad initiativ, som omfattade allt från byggandet av infrastruktur och vägar, elnät och andra typer av nät till yrkesutbildning för alla branscher och repetitionskurser för andra yrken.
Moldaviens befolkning är mycket intresserad av att anslutas till EU. Regeringen strävar efter att Moldavien verkligen ska integreras i EU inom den närmaste framtiden, och man arbetar för detta. Det är bra att EU för närvarande betonar ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Andrew Henry William Brons
(EN) Herr talman! Antalet naturliga mottagare av EU-medel är för närvarande knappt hälften av det totala antalet medlemsstater. I och med att vi utvidgar unionen till att omfatta alltfler, och till och med fattigare, öststater kommer andelen nettomottagare att öka till möjligen två tredjedelar. Detta kommer självfallet att ske på bekostnad av nuvarande nettobetalare, men även på bekostnad av de medlemsstater som för närvarande är nettomottagare.
Vi får ofta höra att viseringslättnader inte kommer an på migrationen, och då åsyftas givetvis laglig migration. Däremot finns ett klart samband mellan viseringslättnader och olaglig migration, dvs. smuggling av människor som arbetar för lägre ersättning än minimilöner och under arbetsförhållanden som inte uppfyller minimikrav. Migrationen kommer också att leda till att landet töms på människor i arbetsför ålder som skulle kunna föra landet ut ur fattigdomen.
Slutligen vill jag säga att Moldavien förklarade sig självständigt från Sovjetunionen 1991. Vill landet verkligen avstå från sin självständighet för EU, oavsett hur mycket det får motta i silvermynt?
Štefan Füle
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag uppskattar verkligen den här diskussionen. Jag uppskattar diskussionens läglighet och framför allt detta framstående parlaments tydligt enhetliga budskap och stöd.
Moldavien befinner sig vid en vändpunkt i landets historia. Kommissionen har agerat aktivt för att hjälpa den moldaviska regeringen att uppnå så mycket som möjligt av sitt ambitiösa reformprogram under det senaste året.
De reformer som vi stöder återspeglar utan undantag de åtskilliga mål som finns med i handlingsplanen EU-Moldavien. Det är avgörande för Moldaviens framtid att dessa reformer lyckas.
Vi har uttryckt vårt stöd för visionen om ett modernt och blomstrande Moldavien med en försonad befolkning. Vi stöder också landets territoriella integritet som har återupprättats vid så många tillfällen och inte bara den 30 september när den så kallade gruppen av vänner som Graham Watson hänvisade till besökte Chisinau. Det råder inga tvivel om att vi genom EU:s historia har lärdomar att dela med oss av.
Moldavien är på god väg. Jag är övertygad om att landet kommer att kunna nå den politiska kompromiss som krävs för att upprätthålla löftet om reformer. Vi kommer i största möjliga utsträckning att fortsätta att stödja Moldaviens medborgare och tillhandahålla det externa stöd som krävs för reformerna. Vi kommer att fortsätta att stödja dem för att de ska visa bärkraft vid det kommande parlamentsvalet. Även jag hoppas uppriktigt att vi efter detta val kommer att få se en inkluderande politisk process i Moldavien som är inriktad på en proeuropeisk agenda, och att omvandlingsprocessen fortsätter till fördel för de moldaviska medborgarna och EU.
Talmannen
För att avsluta debatten har jag mottagit sex resolutionsförslag som ingetts i enlighet med artikel 110.2 i arbetsordningen.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i dag, torsdagen den 21 oktober 2010, kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
George Becali
Även jag välkomnar de framsteg som EU har gjort under det senaste året i förhållande till Moldavien. Jag vill gratulera mina ledamotskolleger som har lagt fram detta resolutionsförslag.
Rumänien har allt sedan landets anslutning till EU engagerat sig för Moldaviens sak i EU. Jag anser att ett konkret bevis på detta engagemang framgår av det antal rumänska parlamentsledamöter från olika politiska grupper som har gett sitt stöd till resolutionen.
De 90 miljoner euro som beviljats Moldavien i makroekonomiskt stöd har varit, och är fortfarande, den livlina som landet och dess medborgare behövt för att göra framsteg, och i synnerhet uppfylla de åtaganden som landet har gjort på området för reformer, rättsstatsprincipen och bekämpandet av korruptionen.
Moldavien har två huvudsakliga problem som måste få en lösning. Det första gäller Transnistrien, där EU:s regeringar är tvungna att bidra på ett mer specifikt och beslutsamt sätt, samtidigt som förhandlingar måste återupptas. Det andra problemet, som uppenbarligen kommer an på de demokratiska politiska aktörerna i Moldavien som vi bör uppmuntra, är det sätt på vilket valet kommer att genomföras den 28 november. Vi måste garantera att medborgare både inom och utanför landet faktiskt har rätt att rösta fram en central regering. Tack.
