A szavazáshoz fűzött indokolások
Den Dover  
írásban. - A konzervatívok támogatták a Vakalis-jelentést, de komoly fenntartásokat fejeztek ki a 16. és a 17. ponttal kapcsolatban. Véleményünk szerint a földrengésekkel összefüggésben a megelőzési és a gyors reagálási lehetőségeket is a tagállamok erőforrásaira kell összpontosítani, és nem támogatjuk "az európai polgári védelmi erő létrehozását”.
Glyn Ford  
írásban. - Támogatom a földrengések regionális hatásáról szóló jelentést. Geológusként és óceánográfusként - disszertációm tulajdonképpen az ÉSz 12° és a DSz 20° között húzódó Közép-atlanti-hátság szeizmicitásáról szólt - túlságosan is jól tudom, hogy az Egyesült Királyságot gyakorlatilag nem érheti földrengés. Az Egyesült Királyság nyilvántartásai szerint egyetlenegy ember halt meg földrengés következtében, és ez a XVII. század közepén történt. Ez azonban Európa-szerte nem mondható el, foldrengések az évszázadok során Lisszabontól Szarajevóig több ezer halálos áldozatot követeltek és tömeges pusztításokkal jártak.
Választókerületem egy részében Gloucestershire-ben júliusban árvíz pusztított, több milliárd eurós károkat okozva a közutakban és vasutakban, kórházakban és iskolákban, vízkezelő létesítményekben és erőművekben. Valószínűleg kapunk támogatást az Európai Szolidaritási Alaptól. Remélem, hogy nem bizonyul szükségesnek, de ha igen, Európának hajlandónak kell lennie arra, hogy támogatást nyújtson a földrengés sújtotta nemzeteknek, régióknak és közösségeknek.
Pedro Guerreiro  
írásban. - (PT) Amint arra rámutattak, Dél-Európa egészét két tektonikus lemez széle határolja, amelyek átszelik a Földközi-tenger térségét és egészen az Atlanti-óceánig nyúlnak az Azori-szigetek egyes szigetein keresztül, ami azt jelenti, hogy ebben a régióban a földrengések jelentik az egyik leggyakoribb természeti katasztrófát.
Ez az európai parlamenti jelentés számos olyan aggodalmat és javaslatot tartalmaz, amelyeket értékelünk, különösen azon a ponton, amikor elismeri, hogy ez a jelenség a legkülső régiókat rendszeresen sújtja, vagy amikor rámutat többek között annak szükségességére, hogy a nemzeti fellépést közösségi szinten kell támogatni a megelőzés, a károkra való reagálás és azok helyreállítása, a nyilvánosság tájékoztatása, a tudományos kutatás, a polgári védelem, valamint a szolidaritás kérdésében.
Ami a koordinációt illeti, az említett intézkedések végrehajtása érdekében a jelentés javaslatot tesz a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és a harmadik országok közötti együttműködésre. Azonban az "európai polgári védelmi erő” "központosított megelőzési és kezelési eszközként” történő létrehozásának támogatása ellenére - egy olyan politikáról van szó, amellyel nem értek egyet - a javaslat leszögezi, hogy "csupán akkor van értelme, ha javítják a nemzeti polgári védelmet és a tagállamok közötti koordináció eszközeit”, ami véleményünk szerint ismét úgy veti fel a kérdést, ahogyan azt fel kellene tenni.
Andrzej Jan Szejna  
írásban. - (PL) Képviselőtársunk, Cornillet úr nagyon alapos jelentést terjesztett elénk, figyelembe véve, hogy a földrengések negatív hatást gyakorolnak a régiókon belüli társadalmi és gazdasági kohézióra.
Emlékeznünk kell arra, hogy komoly földrengések gyakran történnek az Európai Unió országaiban és régióiban is, különösen Dél-Európában és a Földközi-tenger térségében. Ezért biztosítanunk kell, hogy a szükséges megelőzési és gyorsreagálási kapacitások rendelkezésre álljanak bármely efféle katasztrófa kezeléséhez.
Fontos, hogy EU-szerte társadalmi oktatási és tájékoztató kampányokat kezdeményezzünk, és a megfelelő tagállami műszaki hatóságok személyzete, valamint a földrengések területén érintett valamennyi szakember oktatásban és képzésben részesüljön, ennek pedig magában kell foglalnia a regionális és a helyi szintű képzést. Ezen túlmenően figyelembe kell vennünk a számos nemzeti, regionális és helyi hatóság által betöltendő szerepet, továbbá biztosítanunk kell, hogy az alapvető infrastruktúra hatékony védelme tekintetében legyenek utasítások, például a távközlési infrastruktúrához, villamosenergia-hálózatokhoz, kórházakhoz, hidakhoz, kikötőkhöz, repülőterekhez stb. való hozzáféréssel kapcsolatban.
A jövőben a kohéziós politikának mélyrehatóan figyelembe kell vennie a földrengések által okozott károkat, és a lakosság védelme érdekében ezzel számolni kell egy új pénzügyi eszköz keretében.
Ezenkívül az a véleményem, hogy a közösségi, nemzeti, regionális és helyi szintű hatóságok tevékenységeit érintő koordináció, együttműködés és rugalmasság kérdését bele kell foglalni a vitába, mivel ezek jelentős problémákat okoznak a természeti katasztrófák kezelésekor.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Ma megszavaztuk a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusról szóló állásfoglalást, amelynek szövegezése Cornillet úr jelentése alapján készült. Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, és szeretném még egyszer megerősíteni, hogy jóváhagyom ezt a fontos dokumentumot.
Nagyon is tisztában vagyunk azzal, hogy az Európai Unió - és itt a Bizottságra és a tagállamokra gondolok - az elsőszámú humanitárius segélyező. 2006-ban az EU hozzájárulása mindössze 2 milliárd EUR-t tett ki. Teljes mértékben egyetértek azzal a véleménnyel, hogy az EU-nak meg kellene határoznia, hogy a humanitárius segítségnyújtás új szintje esetében hol állapítsa meg a határt. Másrészt az EU-nak az új nemzetközi kezdeményezéseknek és az ENSZ által kezdeményezett reform végrehajtásának a fényében kell meghatároznia az álláspontját. A Költségvetési Bizottság tagjaként szeretném kiemelni a harmadik problémát, amelyet az EU-nak meg kell oldania, mégpedig a közösségi és a tagállami erőforrások összehangolásának javítását, hogy azok a humanitárius katasztrófák áldozatai számára könnyen hozzáférhetővé váljanak.
Remélem, hogy a Parlament konkrét és pontos álláspontja elő fogja segíteni közös célkitűzéseink megvalósítását, és hozzájárul a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos konszenzus megtalálásához.
Koenraad Dillen
(NL) Elnök úr, örömmel hallom, hogy létezik európai konszenzus a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatban, és természetesen egyetlen olyan józan belátású ember sincs, aki kifogásolná az olyan országoknak történő segítségnyújtást, amelyeknek valóban szükségük van ezekre. Őszintének kell azonban lennünk, és el kell ismernünk, hogy nyilvánvalóan nem létezik európai konszenzus a diktátorokra vonatkozó magatartási kódexről.
Az Egyesült Királyság azon szándékát, hogy Mugabe részvétele esetén bojkottálja az EU-Afrika csúcstalálkozót, egyszerűen figyelmen kívül hagyja a többi tagállam, a humanitárius tragédiák pedig - amint azt mindannyian tudjuk - gyakran háborúk vagy vétkes és rossz kormányzás eredményeként következnek be, mint Zimbabwe esetében. A kíméletlen igazság az, hogy Afrika véres konfliktusok színhelye, és az afrikaiak többet költenek fegyverekre, mint amennyit fejlesztési támogatásként kapnak.
Ugyanígy igaz az, hogy azok a demokratikus berendezkedésű államok, amelyeknek az irányítói és a kormánya nem áll a törvény fölött, aligha lépnek háborúba egymással. Ha a Mugabe-hoz hasonló diktátorok számára engedélyezett az európai csúcstalálkozón való részvétel, az teljes mértékben aláássa Európa hitelét az emberi jogok és a demokrácia területén . Emiatt az ellentmondás miatt tartózkodtam a Cornillet-jelentésről szóló szavazás során.
Pedro Guerreiro  
írásban. - (PT) A humanitárius segítségnyújtás különböző aspektusainak támogatásától függetlenül, amely a jelentésben hangsúlyosan szerepel, nem helyeselhetünk olyan, az EU harmadik országoknak biztosított humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó alapelveit, célkitűzéseit és stratégiáit érintő "konszenzust”, amely a nemzetközi humanitárius jog és/vagy az emberi jogok súlyos megsértése esetén a beavatkozáshoz való jog - vagy inkább kötelesség előmozdítására irányul, figyelembe véve, hogy "a kényszerítő intézkedések, úgymint a katonai beavatkozás, csak végszükség esetén és a nemzetközi jog szigorú betartása mellett alkalmazhatók”. Ismerjük az ilyen "jószándékok” politikájának eredményeit, azaz az USA és szövetségesei Irak elleni agresszióját és katonai megszállását, és az azzal járó több százezer halálos áldozatot.
Mint már elhangzott, az úgynevezett "humanitárius beavatkozás” nagyon gyakran más valódi célkitűzéseket rejt magában, amelyek a nagyhatalmak és multinacionális vállalatok érdekeinek és gátlástalan számításainak megfelelően kihasználják és befolyásolják azt, megkérdőjelezve a nemzetközi jog alapelveit.
Úgy véljük, hogy az emberek millióit érintő komoly problémák megoldása többek között magában foglalja minden nép és ország szuverenitásának tiszteletben tartását, a nemzetközi konfliktusok békés rendezését, a gazdaságilag legszegényebb országok sürgős szükségleteinek a barátság és a szolidaritás alapján történő kielégítését, és ezen országok hatékony fejlesztését.
Bogusław Liberadzki  
írásban. - (PL) Az előadónak, Thierry Cornillet-nek igaza van abban, hogy hangsúlyozza: szükséges, hogy a Közösség és a tagállamok a humanitárius műveletek területén a politikai stratégiákról szóló vitát - egy új, különleges munkacsoport létrehozásával - kiterjesszék a Tanács megfelelő fórumára. Egy ilyen csoport (pl. a COHUMA, azaz a Tanács humanitárius segítségnyújtással foglalkozó munkacsoportja) létrehozása elősegítené olyan következetes módszerek kidolgozását, amelyek gyors és szisztematikus tevékenységeket tennének lehetővé ezen a területen.
Azt is igen helyes volt kiemelni, hogy a természeti katasztrófák gyakorisága megnőtt, és a hatásaik egyre jelentősebbek, ami azt jelenti, hogy szükség van a beavatkozás erősítésére.
Ezen okokból kifolyólag egyetértek a javaslattal, miszerint az EU-nak növelnie kell gyorsreagálási kapacitásait. A reagálásra való felkészültség és képesség kétségkívül a koordináció és a korai előrejelző mechanizmusok területén elért előrelépésünkből, valamint a megfelelő anyagok és tartalékok nemzetközi szintű készleteiből következik.
Andreas Mölzer  
írásban. - (DE) A humanitárius segélyt kedvezőtlen körülmények, illetve biztonsági problémák miatt igen nehéz átadni. Ezért a segélyezési tevékenységek megfelelő harmonizálása és koordinációja mindennél fontosabb. Az e cél elérése érdekében tett erőfeszítéseket azonban semmiképpen sem lehet ürügyként használni arra, hogy az európai intézményeket még jobban felduzzasszuk, és sem az EU polgári védelmi ügynöksége, sem az EU gyorsreagálási ereje nem biztosíthat hatékony védelmet természeti katasztrófák esetén.
Ezen túlmenően figyelembe kell venni a Számvevőszék tegnapi bírálatát, amely "a hibák lényegi szintjét” határozta meg különböző területeken, beleértve az élelmiszersegélyre, a humanitárius segítségnyújtásra és a nem kormányzati szervezetek részfinanszírozására szánt 5,2 milliárd eurós költségvetést. Mivel véleményem szerint ez a jelentés nem szolgáltat megfelelő alapot mindezeknek a problémáknak a megoldására, ellene szavaztam.
Geoffrey Van Orden  
írásban. - Az időszerű, megfelelően célzott és hatékony erőforrásokkal biztosított humanitárius segítségnyújtási projektek határozott támogatójaként a humanitárius segítségnyújtásról szóló jelentés mellett adtam le voksomat.
Mindemellett komoly kifogásaim vannak több, használt megfogalmazást illetően. Nem szerencsés, hogy utalásokat tartalmaz az ún. reformszerződésre, a felélesztett EU-alkotmányra, amelynek alapvetően ellene vagyok. Elképzelhetetlen, hogy a humanitárius segítségnyújtás valamennyi politikai megfontolástól mentes legyen, maga a jelentés nagyon is politikai dokumentum, amely előtérbe helyezi az EU mentrendjét.
Mindenesetre a prioritások, a segítségnyújtás léptéke és az ellenséges politikai rendszerek karmainak elkerülésével eljuttatott segély, mind politikai kérdés. Az EU katonai ügyekben való részvételét ellenző sok más kifogástól eltekintve, ez eltérít a humanitárius segítségnyújtásra irányuló egyértelmű fókusztól. Az EU nem egyedüli humanitárius szereplő. Arra kellene koncentrálnia, hogy nemzeteink humanitárius erőfeszítéseihez az erőfeszítések adott területeken történő jobb összehangolásával adjon értéket, biztosítva erőforrásainak megfelelő ellenőrzését, valamint azok hatásainak értékelését.
Hans-Peter Mayer
(DE) Elnök úr, ezt a talajvédelmi keretirányelvet komoly hibának tartom, amely veszélyezteti az európai mezőgazdaság és az európai élelmiszerellátás versenyképességét. Ennek az irányelvnek a támogatói valójában milyen képpel rendelkeznek gazdálkodóinkról? Hadd mondjam el Önöknek: úgy vélik, hogy egy terjedelmes és bürokratikus irányelvre van szükségünk, hogy 420 millió hektárnyi mezőgazdasági területről kell térképet készítenünk, szörnyű pénzbírságokkal kell fenyegetnünk, és végül kiemelt talajvédelmi területeket kell létrehoznunk, mielőtt a gazdálkodók megfelelően gondoskodnak talajukról.
Azt mondom azonban, hogy ez a kép tökéletesen elrugaszkodott a valóságtól. A talaj a gazdálkodó legértékesebb forrása. Az a gazdálkodó, aki nem kezeli gondosan a talajt, az nem sokáig lesz gazdálkodó. Az EU-ban a talajok többségéről gondoskodnak, azok megőrzésre érdemesek, és gazdálkodóink táplálják azokat. Ezt az irányelvet a bürokrácia elefántcsonttornyát illusztráló példának tartom, és remélem, hogy mielőbb ki tudjuk javítani ezt a hibát, mielőtt mezőgazdaságunkat bármilyen súlyos kár érné.
Olajos Péter
(HU) Köszönöm, elnök úr. Mint az MDF képviselője szavazatommal támogattam az európai talajvédelmi irányelv létrejöttét, mert meggyőződésem, hogy erre szükség van. Jó minőségű és megfelelő mennyiségű talaj nélkül az európai mezőgazdaság is veszélybe kerül. Bízom benne, hogy amennyiben megszületik ez a jogszabály, úgy lehetőség nyílik arra, hogy az uniós források bevonásával is dolgozhassunk a talajok szennyezéstől való megtisztításán és minőségük megőrzésén.
Azonban e helyről szeretném a tagországokat figyelmeztetni, hogy ez csak akkor lehetséges, ha a tagországok is komolyan veszik a feladatukat. Hazámban például a cselekvés jobbára kimerül a tervek készítésében, azok végrehajtása vontatva halad. Magyarországon van nemzeti kármentesítési program, azonban annak következetes végrehajtásáról szó sincs. A szükséges forrásokat a kormány nem biztosítja. Jövőre 18 millió euró van előirányozva, ami nevetséges a probléma nagyságához képest. Így haladva 220 évnél több szükséges, hogy a ma ismert talajszennyeződések megtisztításának végére érhessünk. Több komolyságot! Köszönöm.
Anja Weisgerber
Elnök úr, a Bizottság javaslatának elutasítására szavaztam. A javaslat sérti a szubszidiaritás elvét. A talajnak nincsenek határokon átnyúló vonatkozásai, amelyek miatt ezt a kérdést ugyanolyan jól lehetne szabályozni, sőt akár jobban lehet szabályozni a tagállamokban, mint európai szinten. Számos országnak vannak már talajvédelmi jogszabályai. A Bizottság javaslata alig veszi ezt figyelembe.
A végső szavazásban én is a jelentés és a kompromisszumok többsége ellen szavaztam, bár úgy vélem, hogy a Parlament által elfogadott jelentés számottevően javított a bizottsági javaslaton. Voltak javítások például a potenciálisan szennyezett területek azonosítása tekintetében is. Az új tervezet a II. mellékletben felsorolt kritériumok alkalmazásában nagyobb rugalmasságot biztosít. Általánosságban azonban még mindig számos olyan rendelkezés létezik, amelyektől ez az irányelv kifinomult, bürokratikus és drága eszköz lesz.
Egyik pozitívuma, hogy az I. mellékletben felsorolt kritériumok most legalább nem kötelező erejűek. Másik pozitívuma, hogy az irányelv elismeri a mezőgazdasági földhasználat különleges jellegét. Az ellenérvek azonban túlsúlyban vannak a mellette szóló érvekkel szemben. A finanszírozás kérdésével kapcsolatban például egyértelműbben kellett volna kihangsúlyoznunk, hogy a talajvédelmi irányelvnek nem lesz hatása a Közösség költségvetésére, és hogy az irányelv végrehajtása érdekében nem kerül sor új alapok létrehozására. Csak a meglévő támogatási mechanizmusokat kell használni.
Ezért szavaztam az irányelv ellen, és remélem, hogy a Tanács most már elvégzi a szükséges javításokat.
Zuzana Roithová
(CS) Elnök úr, ez a Parlament egy bizonyos idővel ezelőtt már kért a Bizottságtól talajvédelmi irányelvet. Dimas biztos úr öt év késéssel tárta azt elénk. Már nincs rá szükségünk, és ez nem titok. Vannak más irányelveink a talajhoz kapcsolódó sajátos, transznacionális problémák kivédésére vonatkozóan. A Bizottság nem veszi tudomásul azt a tényt, hogy sok országnak - köztük például a Cseh Köztársaságnak - megvannak a saját jogszabályai és a megfelelő rendszerei arra, hogy megvédje a talajt a további eróziótól és romlástól. Amire néhány országnak (köztük Flandriának is) szüksége lenne, az egy közös stratégia és fokozottabb koordináció.
Az előadók rendkívüli erőfeszítésének köszönhetően a Parlament meg tudta szavazni az átdolgozott irányelvet, amely valószínűleg nem okoz túl sok kárt, mert legalább lehetővé teszi a nemzeti jogszabályok fenntartását ott, ahol már léteznek. Tegnapi előterjesztésében a biztos úr egyáltalán nem tanúsított megértést egy olyan szenzitív megoldás iránt, amelyet a parlamenti előadó precízen megtárgyalt. Azáltal, hogy figyelmen kívül hagyja a Parlament javaslatait, a biztos úr saját irányelvének elhantolását segíti elő. Volt olyan kedves, hogy azt kérje tőlem, hogy a jelentése ellen szavazzak. Úgy vélem, hogy a Tanács hasonlóképpen fog eljárni.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr, meggyőződésem, hogy az általunk jóváhagyott záradékok abszolút mértékben szükségesek, és hogy azok elősegítik a környezet állapotának és az emberek egészségének javítását is. A talaj véges és nem megújuló természeti erőforrás. Társadalmi, gazdasági, környezeti és kulturális funkciói miatt különleges védelmet érdemel.
Osztom azt az álláspontot, miszerint a talajvédelmet közösségi szintű szabályozásnak kellene alávetni annak érdekében, hogy az EU valamennyi tagállamában minimális szintű védelmet lehessen garantálni.
Nagyon pozitívan tekintek a szennyezett helyek nyilvánosan hozzáférhető nemzeti jegyzékének létrehozására irányuló javaslatra. Jegyzéket kellene készíteni azokról a helyekről, ahol a talajt a múltban szennyezték. A segítségnyújtás elve által vezérelve segítséget kellene nyújtani az EU tagállamainak ahhoz, hogy a szennyezett talajokat ismét művelés alá vessék, és hogy eltávolítsák a talajban maradt veszélyes vegyületeket.
A talajdegradációt korlátozó és a fenntartható talajhasznosítást biztosító, ugyanakkor a degradált területek újbóli művelés alá helyezését biztosító megfelelő szabályozás bevezetése kétségkívül előrelépést jelent a természeti környezet erőforrásainak védelme tekintetében.
Azt is különösen fontosnak vélem, hogy a talajvédelem kérdése tekintetében a tagállami jogszabályokat harmonizálni kell.
Richard Seeber
(DE) Elnök úr, a PPE valamennyi osztrák képviselője támogatja a talaj védelmét célzó ambiciózus intézkedések sorozatát, de azokat a megfelelő politikai szinten kell elfogadni. Megítélésünk szerint a javaslat és a jelentés igen egyértelműen sérti a szubszidiaritás elvét, ezért szavaztunk a módosítások többsége és a jelentés egésze ellen.
Az előadó, Gutiérrez asszony kiváló munkája ellenére, aki a javaslatból sok méregfogat kihúzott, az az álláspontunk, hogy ez a jelentés messzemenően túllép az uniós jogszabályok megfelelő határain. A tagállamokat azonban ösztönözni kellene arra, hogy komolyan köteleződjenek el ezen a területen, mert a talaj minden gazdasági és mezőgazdasági tevékenység alapja. Azt is meg kell jegyezni, hogy a tagállamok felelősek saját programjaik finanszírozásáért.
Albert Deß
(DE) Elnök úr, én ez ellen az úgynevezett talajvédelmi irányelv ellen szavaztam, mert véleményem szerint minden hitelességet elveszítünk, ha minden nap a bürokrácia felszámolását hangoztatjuk, aztán pedig létrehozzuk ezt a bürokratikus és szörnyű irányelvet. A levegőtől és a víztől eltérően a talaj nem határokon átnyúló kérdés, hanem nemzeti ügy. Ezt az irányelvet a hátunk közepére sem kívánjuk. A Bizottságnak és Barroso elnök úrnak vissza kellett volna vonnia ezt a tervezetet. Barroso elnök úr ékesszólóan beszél a bürokrácia felszámolásáról, cselekedetei azonban nincsenek összhangban a szavaival. Ahonnan én származom, az ilyen ember neve Dampfplauderer, azaz locsi-fecsi. 46 éve művelem a talajomat. A talajom most termékenyebb, mint 46 évvel ezelőtt. Nagyon is támogatom az európai talajvédelmi szabályozást, de az olyan szabályozást, amely megvédi a talajomat az európai bükokráciától.
Bogusław Sonik
(PL) Elnök úr, az irányelv mellett adtam le a voksomat. Az irányelv rendelkezéseinek végrehajtása lehetővé teszi a degradált területek gazdasági hasznosítását, ugyanakkor megvédi a zöldmezős területeket az ipari vagy kereskedelmi célú hasznosítástól. Ez az irányelv azt is lehetővé teszi, hogy a talajokat azok növénytermesztési és állattenyésztési kapacitásának értékelésével összhangban lehessen osztályozni, külön figyelmet fordítva a kiváló minőségű élelmiszerek termelésére.
Szeretném hangsúlyozni a talajdegradációval összefüggő problémák elismerését és megoldását célzó európai stratégia kidolgozásának jelentőségét. A különböző talajtípusok sokfélesége - az egyes országok által megtett lépésektől függetlenül - azt jelenti, hogy e probléma európai szintű megoldásához egy olyan európai stratégiára van szükség, amely a megelőzésen és a talajvédelem szükségességével kapcsolatos tudatosság erősítésén, valamint a meglévő kockázati tényezők leírásán alapul.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh és Inger Segelström  
Úgy döntöttünk, hogy a jelentés mellett szavazunk - jóllehet, az EU számos országának vannak már működő jogszabályai a talajvédelem területén.
Támogattuk a 106., a 107. a 108. és a 110. módosítást, amelyek a következők:
"Azok a tagállamok, amelyek már rendelkeznek konkrét nemzeti talajvédelmi jogszabályokkal, mentesülnek az e cikk szerinti kötelezettségek alól azzal a feltétellel, hogy jogszabályaik legalább ugyanilyen szintű védelmet biztosítanak.”
Bár az irányelv bizonyos tagállamokban feleslegesnek tűnhet, mi azt reméljük, hogy javulást idézhet elő számos olyan tagállamban, ahol jelenleg nincsenek működő jogszabályok a talajvédelem területén.
Azt is reméljük, hogy azok a tagállamok, amelyeknek vannak ezen a területen működő jogszabályai, a Parlamenttel folyamatban lévő tárgyalások során együtt tudnak működni annak biztosítása érdekében, hogy az irányelv - hatálybalépése esetén - számukra ne járjon az adminisztrációs munka szükségtelen megduplázódásával.
Jens-Peter Bonde  
írásban. - (DA) A széntárolás az üvegházhatású gázok csökkentésével kapcsolatban nagy jelentőséggel bír. A talajnak a szén égetésével járó kizsákmányolása jelentős nyomást eredményez. Ezért ez nemzetközi kezdeményezést igénylő kérdés.
A Júniusi Mozgalom következésképp támogatja az EU-t abban, hogy a talajvédelemmel foglalkozzon a tagállamokban.
Nagyon jó, hogy az Európai Parlament támogatta a "szennyező fizet” elv lehetséges alkalmazásának megvizsgálását a 22. cikkben, és a földhasználat értékelését a 28. cikkben, a szénmegkötéssel kapcsolatos kiemelkedő jelentősége miatt. Mindkét javaslatnak Bonde úr a kezdeményezője.
Avril Doyle  
írásban. - Összességében a Gutiérrez-Cortines-jelentés mellett szavaztam, mivel úgy vélem, hogy a képviselőnő szövege alapvetően átfogalmazta a talajvédelmi javaslatot a szubszidiaritás visszaállítása, a kétszeres kötelezettségek megszüntetése, valamint egy olyan önkéntes mezőgazdasági magatartási szabályzat bevezetése érdekében, amely további adminisztrációs kötelezettséget nem ír elő. Joggal ismeri el a gazdálkodóknak a talaj "őreiként” betöltött fontos szerepét is.
Lényeges, hogy a talajvédelmi javaslat a tőzeglápokat értékes, veszélyztetett élőhelyként védi, miközben engedélyezi a tőzeg nyersanyagként történő megfelelő kitermelését. Nem egyértelmű, hogy a Gutiérrez-Cortines-jelentés 36. módosítása (az 1. cikkben foglalt feladatok listájának kiigazításáról) ezt engedélyezi-e, és nyomatékosan javasolnám a Bizottságnak és/vagy a Tanácsnak, hogy megfontolásaiban tisztázza ezt a kérdést.
Edite Estrela  
írásban. - (PT) A talajvédelem kereteinek meghatározásáról, valamint a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra vonatkozó Gutiérrez-Cortines-jelentés mellett szavaztam, mert megítélésem szerint a talaj olyan alapvető erőforrás, amely védelemre szorul az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a jövő nemzedékei biztonságos és egészséges környezetben folytathassák tevékenységeiket.
Ezért úgy vélem, hogy a javaslat hozzájárul a hatékony talajvédelemhez, amennyiben meghatározza azokat a célkitűzéseket, amelyekre még nincsenek közösségi és/vagy nemzeti jogszabályok. Sajátos helyzetüknek megfelelően azonban - a szubszidiaritás elvével összhangban - a tagállamoknak kell eldönteniük, hogy melyek lesznek a kiemelt intézkedéseik.
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) Tisztában vagyunk a talaj védelmének jelentőségével, elsősorban a mezőgazdaság szempontjából, amelynek több élelmiszert kell termelnie, és amely több vizet fog igényelni. A talajvédelem ezért elengedhetetlen az élelmiszertermelés biztosításához és a jövő nemzedékei számára elegendő tiszta víz garantálásához, mivel a földnek olyan társdalami funkciója van, amit magánérdeknek nem szabad veszélyeztetnie.
A talaj emberi tevékenységek színtere, beleértve a városokat és az infrastruktúrákat, ugyanakkor a természeté és a vidéké is. A védelme ezért kulturális örökségünk és természeti erőforrásaink megőrzése szempontjából kulcsfontosságú.
Az Európai Bizottság által előterjesztett javaslat - részleges látásmódja, az előírt feltételek, valamint a mezőgazdaság csekély figyelembevétele miatt - nem a legmegfelelőbb.
Az Európai Parlament jelentős mértékben módosította ezt, a szubszidiaritás elvét támogató javaslatokkal, elismerve a mezőgazdaság jelentőségét, továbbá leszögezve, hogy "valamennyi tagállam - éghajlatával, talajjellemzőivel (...) összhangban - dönthet a saját, talajjal kapcsolatos mezőgazdasági politikájáról”, és elismerve a talajvédelem különböző megközelítéseit.
A javaslat mindazonáltal még mindig tartalmaz olyan szempontokat, amelyekkel kapcsolatban fenntartásaink vannak. Ezért lett a végleges szavazatunk a tartózkodás.
Duarte Freitas  
írásban. - (PT) A talajvédelmi keretirányelv meglétét rendkívül fontosnak tartom, mivel a talaj olyan nem megújuló erőforrás, amely az emberi tevékenységekhez és az ökoszisztémák túléléséhez elengedhetetlen szolgáltatásokat biztosít, különösen akkor, amikor az éghajlatváltozás egyre aggasztóbb kérdés, és amikor még mindig nincs konkrét európai jogszabály a talajvédelemről.
Ezért támogatom a Gutiérrez-Cortines-jelentést, és mindazon javasolt módosítások ellen szavazok, amelyek a Bizottság javaslatának elutasítására, illetve a jelentés számottevő gyengítésére törekednek.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
írásban. - (PL) A javasolt keretirányelv egységes szerkezetbe foglalja a talajvédelmi politika területén meglévő jogi megoldásokat, amelyek töredékes módon a hulladékkezelésre, a növényvédőszerek használatára és a környezetvédelemre vonatkozó egyéb jogszabályokban szerepelnek. A dokumentum nemcsak a talaj védelmére és fenntartható használatára vonatkozó intézkedéseket tartalmaz az éghajlatváltozás okozta degradációjának megakadályozása érdekében, hanem a már degradált talaj javítására vonatkozó intézkedéseket is.
A keretirányelv olyan eszköz, amely mindenekelőtt lehetővé teszi az egyes tagállamok eltérő talajainak figyelembevételét, és rugalmasságot garantál a végrehajtásában. Célkitűzéseinek megvalósítása már folyamatban van, bár az egyes tagállamok jogszabályai alapján különböző mértékben. Másrészt az irányelv óriási lehetőséget biztosít azoknak az országoknak, amelyek még nem rendelkeznek talajvédelmi szabályozással.
E tekintetben a szennyezett földterület meghatározásának bevezetésére vonatkozó döntés meglehetősen lényegesnek tűnik, csakúgy mint az a kötelezettség, hogy az EU országai az ilyen földterületekről - nyilvánosságra hozandó és ötévente frissítendő - nemzeti jegyzéket készítsenek. Ezenkívül azok a záradékok, amelyek olyan rekultivációs stratégia kidolgozására vonatkoznak, amelyben rekultivációs intézkedésekkel kapcsolatos célkitűzések, finanszírozási mechanizmusok, valamint az erózióval, a szikesedéssel vagy a savasodással szemben az irányelv bevezetésétől számított hét éven keresztül különleges védelmet igénylő kiemelt területek meghatározása szerepel, igen biztatóak.
Köszönöm figyelmüket.
Robert Goebbels  
írásban. - (FR) Az Európai Unión belüli geológiai és éghajlati feltételek országonként, sőt néha ugyanazon az országon belül is jelentős eltéréseket mutatnak. Mintegy 300 különböző típusú talaj létezik. Az Európai Bizottság azonban arra törekszik, hogy egész Európában szabályozza a talajhasznosítást, és a Környezetvédelmi Bizottság tulajdonképpen még több szabályozást akar. Támogatom a szubszidiaritást, és a túlzott szabályozás ellen vagyok. Ezért szavaztam ez ellen a megemészthetetlen és céltalan jelentés ellen.
Hélène Goudin és Nils Lundgren  
Nincs szükség talajvédelmi keretirányelvre. A tagállamokon belül változó a talaj helyzete. Az irányelvben a problematikus területek nemzeti jellegűek, és ezért azokat a leghatékonyabban nemzeti szinten lehet kezelni. A talaj szükséges védelmét már hatályos uniós és nemzeti jogszabályok szabályozzák.
A javaslat csak megnövekedett bürokráciához, az érintett felek számára pedig még bonyolultabb szabályokhoz vezet. A részletes rendelkezések és a figyelmeztetések tipikusan uniós elgondolások, amelyek megnövekedett költségekhez és az EU gépezetével szembeni ingerültséghez vezetnek. Svédországban egyesek megkérdőjelezik az irányelv összeegyeztethetőségét a szabályok egyszerűsítését célzó uniós munkával, és azt akarják, hogy a svéd parlament vizsgálja meg a javaslatot a szubszidiaritás elvének megfelelően.
Ezért - elvi kérdésként - a javaslat egészének elutasítása mellett döntöttünk.
Marian Harkin  
írásban. - 112. módosítás: Elutasítom a Bizottság javaslatát, mivel egy talajvédelmi keretirányelv egyszerűen több bürokráciát és kettős szabályozást jelentene - anékül, hogy a talajvédelem területén további javulást eredményezne. A KAP-reform, valamint a környezetvédelmi jogszabályok reformja értelmében intézkedések széles spektruma áll rendelkezésünkre: ezek kedveznek majd a talaj védelmének.
Christa Klaß  
írásban. - (DE) A talaj létfontosságú vagyon. Nem megújuló erőforrásként, nyersanyagforrásként, valamint tápanyag- és vízraktározó és -szűrő közegként elengedhetetlenül fontos a biológiai sokféleség fenntartásában. A talaj azonban nem határokon átnyúló dolog, az Európai Unió sem viheti át. Talajaink védelméhez leginkább a földtulajdonosoknak fűződik érdeke, és ezért a tagállamok hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elvének alkalmazása továbbra sem sérülhet.
Semmi sem indokolja az összes meglévő európai jogi rendelkezés és a gazdálkodók eddigi elszántságának figyelmen kívül hagyását, valamint az európai irányelvekkel, nemzeti alapszabályokkal és kölcsönös megfeleltetési szabályokkal párhuzamosan futó, a talaj védelmét közvetlenül vagy közvetve érintő új rendelkezések hatályba léptetését. Az EU által elfogadott számos, talajjal kapcsolatos irányelv és rendelet között olyan jogi aktusok szerepelnek, mint a nitrát-irányelv, a vízügyi keretirányelv, a kibocsátás-kereskedelmi irányelv és a növény-egészségügyi-irányelv.
A tagállamokat és a gazdálkodói közösséget esetlegesen sújtó bürokratikus kötelezettségvállalások éles ellentétben állnak az adminisztráció csökkentésére irányuló közös erőfeszítéssel. Ezen túlmenően az irányelv-tervezetben előirányzott óvintézkedések sértik a jog minden, mezőgazdaságoz kapcsolódó aspektusát. Megítélésem szerint egy európai talajvédelmi irányelv fölösleges és nem célravezető, és ezért a javaslat ellen szavaztam.
Astrid Lulling  
írásban. - (DE) Az egészséges talajok az emberi egészség és jólét alapját képezik. Védelemre szorulnak. Az EU nem mindegyik részén lehetünk elégedettek a talajok jelenlegi állapotával.
Mindazonáltal az, hogy ezt a problémát paternalista és bürokratikus módon, európai szinten akarjuk szabályozni, túlságosan merész lépés.
A talaj, amely már védelem tárgyát képezi az integrált szennyezésmegelőzésről és -ellenőrzésről szóló (IPPC) irányelvben és az élőhelyekről szóló irányelvben, köztudott, hogy nem vándorol országról országra, bár ugyanez nem mondható el a vízről, amely potenciális tényező a talajszennyezésben. A vízzel azonban már foglalkozik a vízügyi keretirányelv és a felszín alatti vizekről szóló irányelv. Ha ezekhez hozzáteszünk egy talajvédelmi irányelvet, az eredmény kétszeres szabályozás és költséges bürokrácia lesz, amit senki sem akar.
A nyílt koordináció és a legjobb gyakorlatra vonatkozó tapasztalatok megosztása jobb megközelítés lenne. Egy talajvédelmi keretirányelv elfogadása azt jelentené, hogy a kocsit fogjuk be a ló elé. Elképzelhetetlen, hogy azok az országok, amelyek már rendelkeznek példaértékű talajvédelmi jogszabályokkal, kénytelenek legyenek rengeteg időt és pénzt fektetni abba, hogy újra megvizsgálják, hogy teljes területükön hol lehetnek esetlegesen veszélyeztetett területek.
E szavazás során megpróbáltam a károk korlátozása mellett elköteleződni, de attól tatok, hogy nem jártam sikerrel. Ezért nem tudtam a jelentést megszavazni. Szeretném tudni, hogy még mindig bele tudok nézni gazdálkodóink szemébe.
David Martin  
írásban. - Munkáspárti európai parlamenti képviselőtársaimmal együtt a javasolt irányelv ellen szavaztam. Noha tegnap támogattuk az általános talajvédelmi tematikus stratégiát, jelenlegi formájában a talajvédelmi irányelv túlságosan előíró jellegű. Nem veszi figyelembe a tagállamokban a meglévő és jól működő, már hatályba léptetett jogszabályokat.
Mairead McGuinness  
írásban. - Annak ellenére, hogy kifejezetten ellenzem a talajvédelmi irányelvre irányuló javaslatot, a zárószavazáson a jelentés mellett adtam le voksomat.
A talajvédelmi tematikus stratégiával kapcsolatban már jegyzőkönyvezték, hogy ellenzek egy ilyen irányelvet. Úgy vélem, nincs szükség további talajvédelmi jogszabályokra. A talaj védelmének biztosítására létezik már számos jogi eszközünk, és amíg nem történik meg e jogszabályok maradéktalan végrehajtása és hatásaik teljeskörű elemzése, addig véleményem szerint további jogszabályok nem szükségesek és nem is kívánatosak ezen a területen.
Az előadó által javasolt módosítások azonban valamilyen módon az új javaslat és a meglévő jogszabályok közötti átfedések szintjének csökkentése felé mutatnak, ezt üdvözölni kell.
Erik Meijer  
írásban. - (NL) A talajvédelemre nagy szükség van a természetes talajrendszerek megsemmisülése, az erózió, a szennyezés és a kiszáradás megelőzése érdekében. Ilyen jellegű intézkedések nélkül lehetetlenné válik a növénytermesztés a sűrűn lakott területeken, ahol intenzív a talajhasznosítás. Európában sok helyen látok felhagyott földterületeket, amelyek a természet és az emberi hasznosítás szempontjából minden értéküket elveszítették.
Tegnap a Tisztelt Ház többségével együtt a Prodi-jelentés mellett szavaztam, amely a talajaink védelmét célzó proaktív intézkedések szükségességét emeli ki.
Ma azt vizsgáljuk, hogy melyek lennének azok az intézkedések. Támogatom azoknak a tagállamoknak az ösztönzését, amelyek saját kezdeményezésre még nem hozták meg a szükséges intézkedéseket a jelenlegi hiányosság kezelésére. Cselekvési mulasztásuk nemcsak őket, hanem a szomszédos államokat is érinti, például az eróziós törmelékek termelése területén, amely a folyók eliszapodosodásához vezet és árvizeket okoz.
Az EU szabályai azonban semmi esetre sem jelenthetik azt, hogy azoknak a tagállamoknak, amelyek már megfelelően szabályozzák ezeket a kérdéseket, több bürokráciával vagy akadállyal kelljen szembesülniük hatékony kezelésük érdekében. Az olyan értelmű módosításokat támogatom, amelyek arról rendelkeznek, hogy az azonos vagy magasabb szintű előírásokat alkalmazó tagállamok szabadon tehetnek így. Ugyanakkor felelőtlenség úgy elutasítani, késleltetni vagy korlátozni a talajvédelmi csomagot,ahogyan azt a Parlament legnagyobb képviselőcsoportja teszi.
Robert Navarro  
írásban. - (FR) A Gutiérrez-Cortines-jelentés mellett szavaztam, mert az pozitív előrelépéseket javasol a talaj védelmére és fenntartható használatára vonatkozóan. Egy olyan nem megújuló erőforrásról van szó, amelynek megőrzése létfontosságú, és amelynek a minősége kulcsfontosságú, ha biztosítani akarjuk az élelmiszertermelés megfelelő szintjét és a tiszta vízhez való hozzáférést. Az Európai Parlament kérte azoknak a szennyezett területeknek a világosabb azonosítását, ahol az emberi tevékenység következtében jelen lévő veszélyes anyagok számottevő kockázatot jelentenek az egészségre és a környezetre. Sor kerül az említett területek nemzeti, illetve regionális listáinak összeállítására, és azok a nyilvánosság rendelkezésére fognak állni. Az egyes tagállamoknak javítási stratégiákat kell készíteniük a szennyezett területek számának korlátozása céljából, továbbá a talaj nemzeti sajátosságainak figyelembevételével fenntartható agrárpolitikát kell ösztönözni a tiszta talaj megőrzése érdekében. E javaslat elfogadásával az Európai Parlament támogatja a Föld erőforrásai védelmének szükségességét és intelligensebb hasznosításukat.
James Nicholson  
írásban. - Ez egy újabb példa arra az univerzális megközelítésre, amely az Európai Unió rossz hírét kelti a tagállamokban. Az Európai Unióban háromszáznál több talajtípus létezik; hogyan várhatjuk el, hogy mindegyikre egyetlen irányelv vonatkozzon? Ez kétségkívül kiváló példa egy olyan területre, amelyen belül lehetővé kellene tennünk a tagállamok számára, hogy saját jogszabályaikat saját talajtípusaik alapján határozzák meg.
Rendkívül elkeserítő, hogy az Európai Bizottság - a rendelkezésére álló tudományos szakvélemények ellenére - egy olyan jogalkotási javaslatot dolgozott ki, amely figyelmen kívül hagyja az egyszerű tudományos tényeket. Ha egyetlen nyár alatt az Egyesült Királyságot árvizek sújtják, Görögországot pedig hőhullám éri, nyilvánvaló, hogy ezek az időjárási körülmények teljesen eltérő hatást gyakorolnak a talajra az említett tagállamokban. Ennek a javaslatnak az lesz az egyetlen valós következménye, hogy az agrárszektort még több adminisztrációval és teherrel, sőt még több kiadással sújtja. Elkeserítő, hogy már megint a mezőgazdasági közösségnek kell fizetnie a felesleges egységesítési törekvésért.
Frédérique Ries  
írásban. - (FR) Örvendetesnek tartom, hogy a Tisztelt Ház elfogadta Cristina Gutiérrez-Cortines jelentését, amely egy egységes, koherens európai politika bevezetését szorgalmazza a talajvédelem területén.
A talajvédelem az EU számára prioritássá vált, mert Európa talajai egyre rosszabb minőségűek. Az okolható tényezők a következők: a növekvő urbanizáció, a szennyezett területek számának növekedése (a legfrissebb számadatok szerint 2 millió), valamint az elmúlt 50 évben alkalmazott intenzív gazdálkodási gyakorlatok, a növényvédőszerek és nitrát alapú trágyák túlzott mértékű használata mellett.
Véleményem szerint azt a 225 európai parlamenti képviselőt, aki ennek ez irányelvnek az elutasítására szavazott, vagy nacionalista fanatizmus vezérelte, vagy legutolsósorban nem ismerik az átlagemberek aggodalmait. Európa valódi hozzáadott értéket kínálhat a talajvédelem kérdésében, amelyre csak kilenc tagállamnak vannak meg a saját jogszabályai.
Hozzátenném, hogy az irányelv jelentős választási szabadságot hagy a tagállamoknak két pontos cél megvalósítására, amelyekhez nagylelkű határidőket biztosít: a szöveg átültetésétől számított öt, illetve hét éven belül kell a szennyezett területek listáját összeállítaniuk és nemzeti rehabilitációs stratégiát elfogadniuk.
Úgy vélem, nem lehet kétség afelől, hogy ez a rugalmasság és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását jelenti!
Brian Simpson  
írásban. - Attól tartok, hogy a jelentés ellen fogok szavazni, mert véleményem szerint nincs szükség talajvédelmi keretszabályozásra. Eredetileg azért szavaztam elutasítólag, mert úgy vélem, hogy a kérdést a szubszidiaritás elve alapján a tagállamokra kellene bízni.
Egy aránytalan, nem kifejezetten rugalmas jogszabály van előttünk, amely pusztán azt ismétli, amire más irányelvek már kitértek. Taglalni próbálja egyrészt az elsivatagosodást, másrészt a talaj megtisztítását - valójában hatalmas területről van szó -, végül azonban egy olyan jelentéssé válik, amely egyik kérdést sem tárgyalja megfelelően, hanem problémákat vet fel a végrehajtásuk módjára vonatkozóan.
Saját régiómon belül, ahol a helyi hatóságok megpróbálják újrahasznosítani a talajt, ez a javaslat ezt annyira megnehezítené, hogy megkérdőjeleződik az egész művelet megvalósíthatósága.
Sajnálom, hogy azt kell mondanom, hogy ezt gyenge és szükségtelen jogszabálynak vélem, és abban a reményben fogok ellene szavazni, hogy ezáltal a gazdálkodókat, a kertészeket és a helyi hatóságokat megkímélhetem egy bürokratikus rémálomtól.
Gabriele Stauner  
írásban. - (DE) Elutasítom a talajvédelmi keretirányelvet, mert az jelentős mértékben sérti a szubszidiaritás elvét, és ezért európai jogszabályként elfogadhatatlan. Még akkor is, ha az Európai Parlament megszavazza, küzdeni fogok a szövetségi kormánnyal annak biztosítása érdekében, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság megtámadja ezt az irányelvet az Európai Bíróság előtt.
Jacques Toubon  
írásban. - (FR) A Jogi Bizottságon belüli szavazással összhangban úgy vélem, hogy a Bizottság itt túllépte a feladatkörét, és hogy az Európai Uniónak nem kell új utasításokat adnia a tagállamoknak. Ez nemzeti hatáskörbe tartozó kérdés. Meglátásom szerint olyan mesterséges gyakorlat, amely arra törekszik, hogy azonos előírásokat bocsásson ki rendkívül eltérő jogi hagyományokkal és környezeti feltételekkel rendelkező országokban. A Bizottságnak ezért felül kell vizsgálnia a javaslatát, és konkrétan meg kell határoznia az európai jogszabályokat szükségessé tevő helyzeteket.
Thomas Ulmer  
írásban. - (DE) Elutasítom a talajvédelmi keretirányelvet, mert az jelentős mértékben sérti a szubszidiaritás elvét, és ezért európai jogszabályként elfogadhatatlan. Még akkor is, ha az Európai Parlament megszavazza, küzdeni fogok a szövetségi kormánnyal annak biztosítása érdekében, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság megtámadja ezt az irányelvet az Európai Bíróság előtt.
Janusz Lewandowski  
írásban. - (PL) Elnök úr, az Európai Parlamenthez intézett bizottsági javaslat indoka egy új bizottsági eljárás, amely jelentős mértékben kibővíti az Európai Parlament hatáskörét. Ez egy ellenőrzéssel kombinált szabályozási bizottsági eljárás. Az előadó támogatásra méltó álláspontja az, hogy az új eljárás az értékpapírokkal kapcsolatos tájékoztatókra vonatkozó szabályozási kérdésekre, például a tájékoztató közzétételéhez kapcsolódó kötelezettség alóli mentességekre vonatkozó intézkedésekre, a tájékoztatók formátumára, valamint a harmadik országok egyenértékűségére fog vonatkozni.
Ez a Gazdasági és Monetáris Bizottság részéről a plenáris szavazás során előterjesztett módosítások alapja. A vizsgált jelentés további ösztönzést ad az európai pénzügyi piacok és tőzsdék szabályozásának harmonizálása területén megvalósítandó jelentős előrelépés gondolatához is. Egy javarészt a globalizáció feltartóztathatatlan folyamatának, részben pedig a pénzügyi szolgáltatásokra irányuló 1990-es cselekvési tervnek köszönhető.
Ugyanakkor megerősíti az 1990-es évek elején az olyan országok, mint például Lengyelország józan választását, ahol a tőkepiacok újjáépítése európai előírásokon alapult, ami ma egyszerűbbé teszi a szabályozások harmonizálását az Európai Unió egészében.
Carlos Coelho  
írásban. - (PT) A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló korábbi, 1999-es bizottsági határozatot módosító határozat végül a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament közötti, öt évig tartó tárgyalásokat követően 2006-ban elfogadásra került.
Így megtörtént az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás bevezetése. Ezt olyan általános alkalmazási körű intézkedések elfogadásához kell igénybe venni, amelyek a Szerződés 251. cikkének megfelelően - azaz az együttdöntési eljárás keretében - elfogadott alapvető jogi aktus nem lényegi elemeinek (törlés vagy kiegészítés útján történő) módosítására törekednek.
Ezért ez egy olyan bizottsági eljárás, amelyet a Bizottság által összeállított, 25, már elfogadott és kiigazítást igénylő jogi aktust tartalmazó listára kell alkalmazni, beleértve a Schengeni Határellenőrzési Kódexről szóló jelenlegi rendeletet is.
Ezért támogatom az előadó, Cashman úr által kezdeményezett technikai javaslatokat, amelyek célja, hogy figyelembe lehessen venni a Schengeni Határellenőrzési Kódex sajátosságait, mivel az a schengeni vívmányok továbbfejlesztését jelenti.
Andreas Mölzer  
írásban. - (DE) A schengeni vívmányok egy különösen szenzitív területet jelentenek, amelyen belül képesnek kell lennünk arra, hogy minden eshetőségre választ adjunk. A szervezett embercsempész bandák folyamatosan figyelik a védelmünkben fellelhető új réseket, amelyeken keresztül eláraszthatják az EU-t bevándorlókkal. Ezért nem lenne szabad elhamarkodottan kibővíteni a schengeni térséget. Előbb lépéseket kell tenni annak biztosítására, hogy az érintett tagállamok teljes mértékben elsajátították külső határaik védelmezésére vonatkozó feladatukat. Mivel véleményem szerint ez rendkívül vitatható, a Cashman-jelentés ellen szavaztam.
Hiltrud Breyer
(DE) Elnök úr, a Hegyi-jelentés mellett szavaztam, mert újra meg újra bírálattal illetjük a géntechnológiával módosított szervezetek tekintetében meglévő demokratikus deficitet.
Tudjuk, hogy a GMO-k engedélyezése mellett vagy ellen a Tanács vagy az Állandó Képviselők Bizottsága szinte sohasem hozott megfelelő határozatot. Többé-kevésbé mindig ugyanez történt: az Európai Bizottság kockázatkezlési feladatát úgy gyakorolta, hogy az uniós lakosság akarata, valamint számos tagállam és szakértő fenntartásai ellenére engedélyezi a GMO-kat. Nem engedhetjük, hogy az Európai Bizottságé legyen az utolsó szó. Határozatait az Európa Parlamentnek kellene megvizsgálnia.
Bár Hegyi úr jelentése a jó irányt képviseli azáltal, hogy ragaszkodik ahhoz, hogy a GMO-engedélyezésekkel kapcsolatban a Parlament kötelező együttdöntési joggal rendelkezzen, mi elutasítjuk a kialkudott kompromisszumot, mert érvényben hagyja a nem demokratikus bizottsági eljárást. Valóban csak egyetlen megoldás létezhet, nevezetesen az Európai Parlament együttdöntési jogai a GMO-engedélyezéssel kapcsolatos valamennyi kérdésben. Ezért meglehetősen sajnálatosnak tartom, hogy nem hoztuk ki a maximumot ebből a szavazásból, és nem ragadtuk meg a hosszú távra szóló lehetőséget annak érdekében, hogy több nyomást gyakorolhassunk e demokratikus deficit folyamatos fennállása ellen.
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) Igaz, hogy a GMO-technológia hosszú távú következményei még mindig nem ismertek. Egymásnak ellentmondó tudományos megállapítások vannak, és sokan félnek a lehetséges veszélyektől és kockázatoktól. Ezért óvintézkedéseket kell tenni, a mezőgazdasági hasznosításukhoz pedig nem kell ragaszkodni.
A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18/EK irányelv hatályban van. Az irányelv kiterjed a GMO-k környezetbe történő kísérleti kibocsátására, azaz a GMO-k kísérleti célú környezetbe juttatására (például helyszíni vizsgálatok céljából), valamint a GMO-k (GMO-kat tartalmazó vagy azokból álló termékek) forgalomba hozatalára, például termesztés, behozatal vagy ipari termékekké történő feldolgozás céljából.
Úgy véljük, hogy minimálisan fontos, hogy a GMO-technológiát szélesebb körben ellenőrizzük, legalább az eljárások tekintetében - az Európai Parlament mostani szándékának megfelelően -, viszont hangsúlyozzuk az óvatosságot, akár a mezőgazdasággal, akár a feldolgozott élelmiszerekkel kapcsolatban.
Andreas Mölzer  
írásban. - (DE) Az európai lakosság 70%-a ellenzi a géntechnológiát. Ausztriában az emberek még jobban félnek az élelmiszerekben előforduló mérgező szermaradékoktól, mint a terrorista támadásoktól vagy a madárinfluenzától. Azon kívül, hogy gyaníthatóan kapcsolat van a géntechnológiával módosított szervezetek és az egyre gyakrabban előforduló egészségügyi problémák között, egyre több bizonyíték van arra, hogy a géntechnológia használata a mezőgazdasági földterületeket felhagyott területekké degradálja, továbbá a gazdálkodókat a multinacionális konglomerátumoktól teszi függővé.
Philip Bradbourn  
írásban. - A konzervatívok a jelentés mellett szavaztak, de sajnálattal fogadták a Tanács által a parlamenti eljárás során alkalmazott megközelítést. A jelentés szövegezésének kezdeti szakaszában a Tanács akkori elnöksége indokolatlanul nagy nyomást gyakorolt a Parlamentre. Mi ezt elfogadhatatlannak tartjuk, mivel a Parlament szerepe a jogszabályok megszavazása.
Carlos Coelho  
írásban. - (PT) Ez az irányelv rendkívül fontos a pénzmosással kapcsolatos növekvő aggodalmak, valamint a pénzmosásnak a nemzetközi bűnözés és a terrorizmus finanszírozásában betöltött szerepe miatt.
Ezért az egységes szabályok létrehozása, a hézagok betöltése, valamint az ellenőrzés szükségessége és a belső piac védelmére és a tőke szabad mozgására vonatkozó követelmények közötti egyensúly megteremtése érdekében szükség van közösségi megközelítésre.
Támogatom ezt a kezdeményezést, amely a pénzmosásról szóló 2005/60/EK irányelv naprakésszé tételére törekszik, különösen az irányelv 41. cikkében felsorolt végrehajtási intézkedések tekintetében.
Ezért ez még egy eset a hatályos jogszabályoknak a komitológiai határozat szerinti új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban álló naprakésszé tételére.
Ez az Európai Parlamentnek fokozottabb ellenőrzést biztosít a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök felett.
Hélène Goudin és Nils Lundgren  
Úgy döntöttünk, hogy teljes egészében megszavazzuk a javaslatot. A nemzetközi standardok bevezetése és tiszteletben tartása fontos a pénzügyi rendszernek a bűnözés és általában a pénzmosás elleni védelme érdekében, miközben a tagállamok saját intézkedései nem lehetnek összeegyeztethetetlenek az egységes piac szabályaival. Elfogadhatatlannak tartjuk azonban azt, hogy a terrorizmus fogalmának gyakori használatával az EU arra törekszik, hogy a tagállamok rovására terjessze ki hatásköreit. A terrorizmus finanszírozása a pénzmosásnak csekély része. A hatalmas összegeket más, jól szervezett bűncselekményekre fordítják.
Pedro Guerreiro  
írásban. - (PT) Az előterjesztett javaslat a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló 2005/60/EK irányelv rendelkezéseit módosítja, amely időbeli korlátozást írt elő az e területen a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök tekintetében.
A Bizottság hatásköreinek gyakorlásáról szóló legfrissebb hatásozat szerint ez a korlátozás megszűnt, az Európai Parlament azonban fenntartja a jogot, hogy ellenőrizze az együttdöntési eljárás keretében elfogadott jogi aktusok végrehajtását. Ezért most egyértelmű, hogy ennek az irányelvnek bármely módosítását be kell nyújtani észrevételezésre az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Ez azonban nem jelentheti a nemzeti parlamentek jogalkotási eljárásból való kizárását, vagy pusztán arra való korlátozását, hogy az ezen a területen közösségi szinten elfogadott irányelveket átültessék. Sőt, ahogyan a "reformszerződés”a bel-és igazságügyet fokozatosan jövőbeli közös politikává próbálja alakítani, azt nyilvánvalóan elutasítjuk.
Végezetül ki kell emelnünk az Európai Unió következetlenségét, amennyiben a tőke teljesen szabad mozgását és az adóparadicsomokat a pénzmosás elleni küzdelem pártfogolásával egy időben segíti elő.
Jeffrey Titford  
írásban. - Ennek a jogszabálynak a létjogosultságát az indokolja, hogy az EU pénzügyi rendszerét védeni kell a pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával szemben. Az UKIP mindig is nemzetközi együttműködésre törekedett ezekben a kérdésekben, azonban az EU nem rendelkezik kölcsönösen elfogadott védelmi hatáskörrel. Ezenkívül az EU Bizottságát, amely 13 éve képtelen a saját számláit jóváhagyatni, nem tekinthetjük bármilyen pénzügyi szakértelemmel is rendelkező szervezetnek, vagy a pénzügyi rendszer ellenőrzéséről szóló jogszabály előterjesztésére alkalmas szervnek.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh és Inger Segelström  
Mi, svéd szociáldemokraták, a jelentés mellett szavaztunk, mert úgy ítéljük meg, hogy szükség van a BZP nevű szintetikus kábítószerre vonatkozó ismeretek gyarapítására, valamint arra, hogy az anyag ellenőrzési intézkedések és büntetőjogi szankciók tárgyát képezze. Azonban minden olyan javaslat ellen szavaztunk, amelynek célja az ellenőrzési intézkedésekről és büntetőjogi szankciókról szóló határozatok bevezetésének megakadályozása, mivel az ellentétes az elővigyázatosság elvével.
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) A jegyzett társaságok számára 2005 óta előírás, hogy bizonyos körülmények között a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően készítsék el összevont beszámolójukat. Ezeket a standardokat egy londoni székhelyű magánszervezet (az International Accounting Standards Committee Foundation/International Accounting Standards Board) dolgozta ki, és később egy rendelet útján bekerültek a közösségi jogszabályokba.
Bizonyos fenntartások ellenére ez az állásfoglalás elfogadja a (szóban forgó rendeletet módosító) bizottsági javaslatot, amely egy olyan standardot (IFRS 8) támogat, amely viszont egy USA-beli standardot (SFAS 131) épít be az EU jogába.
Ennek a standardnak az elfogadása megtörtént, amint az állásfoglalás kimondja, annak ellenére, hogy a Bizottság által elvégzett hatásvizsgálat nem vette kellően figyelembe a felhasználók érdekeit, valamint a különböző európai országokban található kis-és középvállalkozások és a csak helyi szinten működő vállalkozások szükségleteit.
Ezért nem támogathatjuk ezt az állásfoglalást.
Laima Liucija Andrikien
Elnök úr, magyarázatokat kértem az EU-Oroszország csúcstalálkozóról szóló állásfoglalásra vonatkozó szavazásról. Sajnálom, hogy valami különös oknál fogva néhány fontos bekezdés kimaradt, hogy egy hosszabb, de lényeges kérdéseket taglaló állásfoglalás helyett egy rövidebb állásfoglalás szülessen.
Véleményem szerint rendkívül fontos feszólítani a Bizottságot és a Tanácsot arra, hogy az orosz kormánnyal együtt kövessenek olyan közös kezdeményezéseket, amelyek célja a közös szomszédságban a biztonság és a stabilitás - különösen az Ukrajnáról és Belaruszról szóló hangsúlyosabb párbeszéd útján történő - fokozása, továbbá arra, hogy tegyenek közös erőfeszítéseket a Hegyi-Karabahban, valamint Moldovában és Grúziában rögzült konfliktusok végleges megoldására, garantálva ezeknek az államoknak a területi integritását; ami pedig Transznyisztriát illeti, kivonva a még ott állomásozó orosz csapatokat, amelyeket szükség esetén nemzetközi megfigyelő erőkkel kellene felváltani.
Jana Hybášková
(CS) Kifejezetten ellene szavaztam a 10. EU-Oroszország csúcstalálkozó eredményéről szóló, szóban forgó állásfoglalási indítványnak. Az orosz KGB-rendszer legitimitást keres. Elutasítom, hogy bábuvá váljak, és szégyellem magam mindazok helyett, akik tudatlanságuknak, gyávaságuknak köszönhetően - kifejezetten jelentéktelen gazdasági előnyök szerzése érdekében - Oroszország bábuivá válnak. Oroszország nem Európa partnere. Teljes mértékben elutasítom az a véleményt, miszerint Oroszország Koszovó függetlenségének kérdésében a partnerünk lenne. Miért tulajdonít a Tisztelt Ház akkor jelentőséget a partnerségnek? Oroszország továbbra is helikopterekről dobja ki a csecsenek holttestét Csecsenföld fölött, a rendszer ellenzőinek ezreit tartja börtönben, jogellenes bírósági eljárásokat kezdeményez a Másik Oroszország politikusai ellen, és jogellenesen tartja Mihail Hodorkovszkijt börtönben. Ki és mikor fogja felfedni az igazságot Anna Politkovszkaja halálával kapcsolatban? Oroszország mikor fogja abbahagyni az emberi jogi aktivisták fenyegetését? Miért nem kaptunk meghívást az orosz parlamenti választások megfigyelésére? Putyin miért nem akarja, hogy mi, a partnerei ott legyünk? Kijönnek velünk Marokkóban és Palesztinában is.
Az, aki megsérti a szolidaritás alapelvét, hozzásegítve Lengyelországot a szabad exporthoz, az egyenlő exportfeltételekhez, azt a Tisztelt Ház partnernek tekinti. Oroszország túszként tart fogva bennünket. Ha nem támogatunk egy demokratikus és stabil Oroszországot, de helyette inkább egy titkosszolgálati rendszert támogatunk, akkor önmagunk legrosszabb ellenségei vagyunk. Végezetül, országunknak joga van ahhoz, hogy szabadon hozzájáruljon Európa biztonságához, hogy megvédje Európát az iráni erők esetleges támadásától. Hogyan kérhetjük az USA-t arra, hogy politikájával ne veszélyeztesse Európa békéjét, miközben engedélyt adunk arra, hogy az oroszok mindennél nyilvánvalóbban támogassák az iráni rendszert? Ez az állásfoglalás az árulás és gyengeség példája. Amint azt mi, csehek tudjuk, az Oroszországgal szembeni gyengeség igazán nem kifizetődő. Hangsúlyosan elutasítom az állásfoglalást, ha másért nem, akkor a cseh politikai foglyok - a megszállás minden ellenzője - öröksége tiszteletben tartásának kifejezéseként.
Vytautas Landsbergis
Elnök úr, miután az EU-Oroszország csúcstalálkozóra vonatkozó állásfoglalási indítvány mellett szavaztam, még mindig sajnálom, hogy az előadó elutasította az általam javasolt, új preambulumbekezdésre vonatkozó módosítást. Ezért most idézem: "mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanácshoz való 1996-os csatlakozásával vállalt egyetlen kötelezettségének sem tett eleget, és két évvel ezelőtt egyértelműen felmondta az EU-tagállam Észtországgal már aláírt új határmegállapodást, ezáltal a mai napig szabályozás nélkül hagyva ezt az EU-Oroszország közötti határszakaszt; mivel az Oroszországi Föderáció jelenlegi jogszabályai még mindig agresszív álláspontokat tartalmaznak a balti államokban folytatott katonai fellépés során okozott veszteség vagy szerzett sérülés esetén a katonák társadalmi kiváltságaira vonatkozóan, illetve idegen államok vagy az Oroszországi Föderáció részállamai csatlakozási folyamatára vonatkozóan”. Meg vagyok győződve arról, hogy ezeket az álláspontokat e Ház a későbbiekben fontolóra veszi.
Glyn Ford  
írásban. - Ezt az állásfoglalást némileg idegenkedve támogattam. Oroszország és vezetője, Vlagyimir Putyin az utóbbi időben számos területen, különösen az energiaügy kérdésében nehéz esetnek bizonyult.
Azonban az egyetlen kérdés, amellyel kapcsolatban némi megértést tanúsítok, az az orosz reakció, amelyet a nukleáris robbanófejes ICBM-ek jelentette - feltételezhetően igen valószínűtlen, és Oroszország saját védelmét ugyanúgy fenyegető - iráni fenyegetés elleni hadszíntéri rakétavédelem EU-ban történő felállítására irányuló, erősen vitatott amerikai tervre adott.
Ezért sajnálatosnak tartom, hogy a Zöldek képviselőcsoportjának 3. módosítását, amelyre igennel szavaztam, 242:362 arányban elvetették.
Pedro Guerreiro  
írásban. - (PT) Sok mindent el lehetne mondani erről a közelmúltbeli EU-Oroszország csúcstalálkozóról szóló állásfoglalásról, mi pedig csak a céljaira vonatkozóan fogunk bizonyos példákat megemlíteni.
Például miközben palástolja az amerikai kormány kezdeményezéseit és mélyreható felelősségét Európa militarizációja új kiterjesztésének elősegítésében - megjegyzendő, hogy a NATO tagállamainak támogatásával -, úgy véli, hogy "az orosz hatóságok nyilatkozatai” és "[...] az a nem helyénvaló orosz fenyegetés, amely szerint Oroszország kilép az európai hagyományos fegyverzetekre vonatkozó szerződésből, komoly aggodalmat keltett az európai kontinensen uralkodó béke és stabilitás fenntartása vonatkozásában”.
Többé-kevésbé közvetlenül hangsúlyozza a lényeges szempontokat, amelyek például a következők: Oroszország engedélyezte az EU vállalatainak, hogy stratégiai részesedéseket vásároljanak orosz vállalatokban; az oroszországi befektetési feltételek javításának jelentősége (az EU legfőbb pénzügyi csoportjainak örömére); valamint "egyenlő hozzáférés a piacokhoz, az infrastruktúrához és a befektetésekhez” az Energia Charta Szerződés alapelvei alapján.
Ráadásul a fenti példákkal párhuzamosan fenntartja a politikai nyomást az Oroszországi Föderáción, még beavatkozási eszközök elősegítésére is törekedve, miközben nem vesz tudomást az EU egyik tagállamában, Lettországban élő orosz nyelvű kisebbség legalapvetőbb jogainak elfogadhatatlan helyzetéről.
Richard Howitt  
írásban. - Az Európai Parlamenti Munkáspárt támogatja ezt az állásfoglalást, és az a célja, hogy a közös értékeken, a demokrácián és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló stratégiai együttműködést alakítson ki Oroszországgal. Különösen a koszovói kérdés fenntartható politikai megoldására törekvő pozitív orosz hozzájárulásra vonatkozó felhívásokat támogatjuk.
A 3. módosítást megszavaztuk, mivel léteznek olyan aggodalmak, amelyeknek hangot kell adni az európai kontinensen a hagyományos és az ABC-fegyverek további kiépítésével kapcsolatban, támogatjuk az USA és Oroszország között erről a kérdésről folyó kétoldalú megbeszéléseket.
Janusz Lewandowski  
írásban. - (PL) Elnök úr, a mafrai EU-Oroszország csúcstalálkozó a kapcsolatokban az 1990-es évek, azaz a 2007-ben lejáró partnerségi és együttműködési megállapodás létrejötte óta bekövetkezett változásokat illusztrálja. Ezeket a kapcsolatokat három fő tényező befolyásolta.
Először is az Európai Unió bővítése, amely az orosz befolyás körébe tartozó egész országcsoport véglges egyenjogúsítását fémjelezte, amit a korábbi birodalom nem hajlandó elfogadni.
Másodszor a Putyin-elnökség autoritárius jellege, ami visszavetette Oroszország demokratizálódását. Bár ez Oroszországban széles körben elfogadott, és miközben alapvető gazdasági rendet biztosít, az EU nem maradhat passzív az emberi jogok megsértésének eseteivel szemben, ami további súrlódási felületeket teremt.
Harmadszor az energiapiacok helyzete, amely megkönnyíti, hogy a Gazpromot politikai célokra használják, és amely az európai országokat az energiabiztonság kérdése iránt is fogékonyabbá tette.
A fenti hátteret figyelembe véve az Európai Néppárt és az Európai Demokraták képviselőcsoportja által javasolt állásfoglalás megadja Oroszország bírálatainak mérlegét, egy kevésbé hideg, a mi értékrendszerünket tükröző elvekkel megerősített diplomáciai légkör reményében. Különösen említésre méltóak azok a pontok, amelyek az emberi jogok tiszteletben tartására, illetve az orosz piacra irányuló lengyel agrárexport zsákutcájának felfüggesztése iránti - Lengyelország számára fontos - igényre vonatkoznak; ez az Európai Unió országai közötti, a Moszkvával fenntartott kapcsolatok tekintetében bekövetkezett, hőn áhított szolidaritás megerősítése.
David Martin  
írásban. - Igennel szavaztam azokra a közös állásfoglalási indítványokra, amelyek az EU-Oroszország csúcstalálkozón merültek fel, ahol a Parlament többek között felszólította az orosz kormányt, hogy az Európai Unióval együtt teremtse meg az EU és Oroszország közötti új partnerségi és együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások mihamarabbi elindításának feltételeit. Felmerült még Oroszország függőben lévő WTO-csatlakozása, az Oroszországon belüli emberi jogok kérdése, a befektetési feltételek, valamint az európai hagyományos fegyverzetekről szóló szerződés jóváhagyása körül fennálló aggodalmak.
Luís Queiró  
írásban. - (PT) A berlini fal leomlásának 18. évfordulója az EU-Oroszország csúcstalálkozó után volt, amely találkozóra még e jelentés megvitatása után, de még ennek szavazásra bocsátása előtt került sor. Tizennyolc évvel később az, ami Kelet-Európa volt, immár olyan demokratikus terület, ahol a piacgazdaság tartós jellemző. Oroszország eközben távol áll attól, hogy demokratikus legyen, és távol áll attól, hogy megbízható partner legyen. Az energiaügy területén, valamint Koszovó, a Kaukázus térsége, Közép-Ázsia, Ukrajna, Moldova, illetve az iráni nukleáris kérdés kapcsán Oroszországnak a megoldáshoz való hozzájárulása hiányosnak bizonyult.
Ugyanazon a héten a külkapcsolatokkal foglalkozó Európai Tanács ülésén előterjesztettek egy jelentést, amely leszögezte, hogy az Oroszország és az Európai Unió közötti kapcsolatokban az oroszok írják elő a szabályokat, valamint azt, hogy Európa az egység és a stratégia hiányát mutatta, bizonyos esetekben úgy tűnt, hogy nem hagyta maga mögött a szovjet éra emlékeit, míg másokban túlzottan is pragmatikusak volt. A jelentés ezután helyesen sugallja, hogy az EU stratégiájának Oroszországot a jogállamiság tiszteletben tartására kell ösztönöznie. Bár nem liberális demokrácia, Oroszországnak kiszámítható és megbízható államnak kell lennie, Európának pedig e cél érdekében keményen kell dolgoznia.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh és Inger Segelström  
Véleményünk szerint az információk nyilvánosságra hozatalának szaabdsága fontos alapelv. A köztisztviselőknek - szankciók kockázata nélkül - kell tudiuk információt szolgáltatni és információt szerezni a szólásszabadság és az információk nyilvánosságra hozatala szabadságának gyakorlása, valamint annak érdekében, hogy joguk legyen az anonimitáshoz és a vizsgálati tilalomhoz, ami azt jelenti, hogy a hatóságok és az állami szervek ne legyenek jogosultak kivizsgálni azt, hogy az információk nyilvánosságra hozatali szabadsága keretében ki szolgáltatott információt.
Proinsias De Rossa  
írásban. - Mélységesen ellenzem a Petíciós Bizottság Carlos José Iturgaiz Angulo úrtól elhangzott jelentésének Atkins-féle módosítását (a 15. pont 1. módosítását).
Az ombudsman OLAF-fal kapcsolatos különjelentése a hivatal azon állításaira vonatkozik, amelyeket egy olyan újságíró ellen tett, aki megírta van Buitenen úr állításainak kivizsgálásáról szóló cikket.
Függetlenül attól, hogy van Buitenen úr állításai helyesek-e vagy sem, védelmeznünk kell az újságírók azon jogát, hogy közérdekű kérdésekről tudósíthassanak - még azokét az újságírókét is, akik nem kifejezetten támogatják nézeteinket.
Az ombudsman különjelentése azt állapította meg, hogy az OLAF helytelenül járt el azzal, hogy megvádolt egy újságírót. A Petíciós Bizottság megállapodott abban, hogy ezzel a kérdéssel kapcsolatban saját kezdeményezésű jelentést kér, ezáltal arra kényszerítve az OLAF-ot, hogy ismerje el helytelen fellépését. Ha igennel szavazunk a PPE-DE által javasolt módosításra, nem tudjuk a munkájukat végző újságírók függetlenségét védelmezni, és sem a Petíciós Bizottság, sem az ombudsman munkájához nem tudunk támogatást nyújtani.
