A neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozása (vita)
Elnök
A következő pont a Tanácshoz intézett szóbeli kérdés tárgyalása
A neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozása - B7-0218/2009)
A szerző, Herbert Reul úr jelezte, hogy késik, talán a végén szót kap, ha megérkezik.
Françoise Grossetête
helyettes szerző. - (FR) Elnök úr, Reul úr távollétében én fogom ismét feltenni azt a kérdést, amit a Bizottsághoz intéztünk. Összhangban a szerződés 165. cikkével, a neurodegeneratív betegségek elleni küzdelemre vonatkozó tanácsi ajánlás felszólítja a Parlamentet a téma megtárgyalására.
Azt szeretnénk megtudni, hogy a Tanács meg tudja-e erősíteni abbéli szándékát, hogy a 2009. december 3-án esedékes Versenyképességi Tanács alkalmával elfogadják a téma következtetéseit. Mi több, mivel a Parlament megvitatta a Bizottság javaslatát, a Tanács kész-e figyelembe venni a Parlament álláspontját a tervezet készítésekor?
Továbbá a Tanács meg tudja-e erősíteni azt a véleményét, hogy a lehetséges jövőbeli kutatási tevékenységek közös programozásakor a kezdeményezéseket elvben ugyanezen jogalap alapján fogadják el?
Szeretnék rámutatni, hogy megfogalmaztunk egy állásfoglalást. Az állásfoglalást az összes képviselőcsoport támogatja, ami egyszerűen azért fontos, mert felhívja a figyelmet az öregedő társadalom kihívásaira - mely kihívás abban áll, hogy a mai Európában több mint hétmillió ember szenved Alzheimer-kórban, mely adat becslések szerint kétszeresére nő a következő 20 évben.
Ezért döntő az együttműködés és a befektetés megtervezése ezen a területen annak érdekében, hogy szabályozhassuk e betegségek szociális költségeit és hogy reményt, méltóságot és egészségesebb életet biztosíthassunk a szenvedők millióinak és családjaiknak. Ezek az egész Európát érintő egészségügyi és szociális problémák olyan koordinált intézkedéseket igényelnek, melyek hatékony megelőzést, diagnózist, kezelést és gondozást biztosítanak az érintett emberek számára.
A köz- és magánüzemeltetők e betegségek kialakulásának megelőzése és az új gyógymódok kialakítása érdekében végzett kutatási és fejlesztési tevékenységei támogatására különös figyelmet kell fordítani. Az egészségügyi kutatás európai szinten igen szétaprózódott, valamint az állami- és magánszféra közötti együttműködések száma is növelendő. A 2008 februárjában indított, innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés példája nem maradhat egyszeri próbálkozás.
Azzal kell befejeznem, hogy versenyt futunk az idővel, mivel a legjobb tudásunk szerint kell gátat vetnünk ezeknek a betegségeknek. A mai kutatások azt mutatják, hogy már léteznek kezdeményezések az előzetes diagnózis felállítására. Polgártársaink ezekben a konkrét kérdésekben várnak jelzéseket az "Európa az egészségért” projekttől, melynek garanciát kell nyújtania és ösztönöznie kell az öregkori megbetegedések elleni fejlesztéseket.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök úr, a Bizottság által július 22-én elfogadott, a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemről szóló tanácsi ajánlás jogalapja a szerződés 165. cikke. Ez a cikk a Közösség és a tagállamok közötti kutatási és a technológiafejlesztési tevékenységek összehangolásáról szól, pontosan azért hogy a nemzeti és a közösségi politikák összhangja biztosított legyen.
A 165. cikk összhangban áll a közös programozásra irányuló kezdeményezések céljaival. Ezek a célok a tagállamok együttes kihívásainak közös megállapításán alapulnak, amelyekre közösen vagy összehangoltan tudunk reagálni saját döntésünk alapján, ami a tagállamok nagyobb politikai elkötelezettségén keresztül valósítható meg. A cél természetesen az, hogy az európai kutatások közfinanszírozása hatékonyabbá váljon.
Úgy vélem azonban, hogy a kérdés által felvetett probléma és annak nyitja abban rejlik, hogy a 165. cikk nem biztosít a Tanácsnak intézkedési hatáskört. Ez a cikk ad jogalapot a Bizottság számára ahhoz, hogy lehetséges kezdeményezéseket indítson a tagállamok és a Közösség politikáinak jobb összehangolására. A kutatás cím alatt semmi más nem biztosít jogalapot a Bizottság számára a szerződésben, ami alapján intézkedéseket indítványozhatna a közös programozásra irányuló kezdeményezésekhez.
A Bizottságon belül természetesen nagyon erős a politikai elkötelezettség a kísérleti projektek minél korábbi elindítására, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelem közös programozásának területén. Ennek fényében az elnökség úgy gondolja, hogy a Tanácsnak a Bizottság által benyújtott szöveg alapján el kellene fogadnia a közös programozási kezdeményezés következtetéseit.
Tudom, hogy az Európai Parlament kiemelt figyelmet szentel az Alzheimer-kór elleni küzdelemnek. Egy februárban benyújtott nyilatkozatban a Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tekintsék ezt a küzdelmet az európai közegészségügy prioritásaként. Természetesen ismerik a Bizottság javaslatát. Az elnökség, amennyire lehetséges, megpróbálja majd biztosítani, hogy a Versenyképességi Tanács ez év december 3-án esedékes ülésén, a következtetések elfogadásánál vegye figyelembe a Parlament álláspontját.
A lehetséges jövőbeni közös programozási kezdeményezések tekintetében a Tanács és a tagállamok egyetértenek abban, hogy közös megközelítést kellene alkalmazni a kutatási fejezetben foglalt kezdeményezések elfogadásánál. Sajnos jelenleg mindössze egy módszer áll rendelkezésre, ami pedig a Tanács következtetéseinek elfogadását jelenti minden egyes kezdeményezés alkalmával. Ez azért van így, mert a szerződés nem tartalmaz megfelelő jogalapot más intézkedések elfogadására.
Elena Oana Antonescu
a PPE képviselőcsoport nevében. - (RO) Decemberben, a svéd elnökség anélkül szeretné elfogadni a neurodegeneratív betegségek elleni küzdelemről szóló intézkedések következtetéseit, hogy megvárná a Parlament e témában kialakított álláspontját.
Én voltam a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményének előadója ebben a témában, és az adott körülmények között támogatom a Parlament álláspontját kifejező állásfoglalás elfogadását a kutatási tevékenységek közös programozása révén a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről.
A neurodegeneratív betegségek komoly egészségügyi problémát jelentenek Európa számára. Az orvostudomány fejlődése és a fejlett országok életszínvonala olyan körülményeket biztosított, melynek eredményeként megnőtt a várható élettartam, de a neurodegeneratív betegségben szenvedők száma is megemelkedett.
Ez a probléma rengetegféleképpen megközelíthető. Néhányuk az e betegségekben szenvedők életminősége, a betegségnek a betegek közeli hozzátartozóira vagy a róluk gondoskodókra gyakorolt hatása szempontjából közelíti meg a problémát. Ugyanakkor ez a probléma az egészségügyi rendszerek fenntarthatóságára is hatással van, melyeknek nagyobb számú beteg ellátásával kell számolniuk akkor, amikor a népesség elöregedése miatt nő a már nem dolgozó emberek aránya.
A Bizottság javaslata a kutatásközpontú megközelítésre koncentrál. Az általunk javasolt állásfoglalás egyformán hangsúlyozza a kutatási tevékenységek összehangolásával elérhető eredményeket és azt, hogy ezek milyen mértékben segítenék a jelenlegi helyzet javítását. Ezért azt javaslom, hogy erőfeszítéseinket két fő területre összpontosítsuk: a tudományos kutatásokra és annak biztosítására, hogy az erőfeszítések tükröződjenek a betegek által igénybe vehető gondozás minőségében elért eredményekben.
Szem előtt tartva a Parlament által tanúsított érdeklődést és az ügy fontosságát, mely a kutatási tevékenységek közös programozásának kísérleti projektje, lényeges hogy a Parlament álláspontját is vegyék figyelembe a Tanács következtetéseinek megfogalmazásakor.
A kutatások közös programozásával kapcsolatos jövőbeni kezdeményezések kialakításába a Parlamentet is be kell vonni. Valójában a Lisszaboni Szerződés 182. cikke tartalmazza a megfelelő jogalapot az e területen végzendő jövőbeli fejlesztésekhez.
Patrizia Toia
az S&D képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a kezdeményezés, melyet éppen elindítani készülünk, két okból is nagyon fontos: egyrészt a kutatás tárgya miatt, mely a neurodegeneratív betegségek elleni küzdelemmel kapcsolatos, másrészt a kutatások közös programozási módszerei miatt.
Természetesen szerettük volna, ha a Parlamentet sokkal közvetlenebb módon vonták volna be a kísérleti projektbe - mint ahogy ez már elhangzott és kérdésünk is erre irányul. Mivel már gyorsítanunk kell az ügymeneten nem pedig akadályokat gördíteni elé, nem kérünk mást, csak garanciát arra, hogy a mi véleményünket is vegyék figyelembe a Versenyképességi Tanács tanácskozásán, és arra, hogy egy sokkal konkrétabb jogalapot fogalmazzanak meg a jövőben, hogy a Parlament is teljes mértékben bevonásra kerüljön, és hogy a kutatás e területét is jobban magunkénak érezzük.
Most megfelelő eszközökkel és erőforrásokkal kell közbeavatkoznunk, hogy megelőzzük és megfékezzük az Alzheimer-kór, a Parkinson-kór és más egyéb betegségek csapásait, melyek népességünk öregedésével egyre gyakoribbá válnak. Kiterjedt és nagyléptékű tanulmányokra koncentráló erőfeszítésekre van szükség, melyek a diagnózis felállítását és a kezelések kifejlesztését egyaránt célozzák. A biomarkerek és a multidiszciplináris megközelítésen alapuló korai diagnosztikai módszerek kutatása, a széleskörű adatbázisok összeállítása, a gyógyszerek és a megfelelő kezelési módok felkutatása, valamint a szolgáltatási modellek kulcsfontosságúnak tűnhetnek.
Csak egyetlen kérésem lenne ebben a Házban: ne hagyjuk figyelmen kívül se a betegek személyes körülményeit - mint az sok esetben kimarad az ilyen típusú betegségek esetén -, se pedig a betegek bevonásának és hozzátartozóik együttműködésének lehetőségét. Úgy gondoljuk, hogy a közös kutatási projektek nagyon fontosak módszertani szempontból, mert teljesítenek egy létfontosságú feltételt: összehozzák az erőfeszítéseket és az erőforrásokat, és megszűntetik ezt a megosztottságot, ezt a kettősséget, s így képesek elérni azt a kritikus tömeget, mely elégséges ahhoz, hogy ilyen típusú kutatásokkal kielégítő eredmények szülessenek.
Ha figyelembe vesszük azt a tényt, hogy a világ más részein a köz- és a magánszféra által tett közös erőfeszítések több millió eurónyi befektetést eredményeznek, akkor döbbenünk csak rá, mennyi mindent lehet és kell is tennünk; erőforrásainkat a közös projektek, a stratégiai cselekvési irányvonalak, Európa és a tagállamok közös programjai felé kell irányítanunk, valamint a köz- és magánüzemeltetők közös programjai felé, anélkül hogy figyelmen kívül hagynánk azt a nemzetközi hálózatot, mely egyéb jelentős nemzetközi szintű tudományos fejlesztésekkel köt össze minket.
Jorgo Chatzimarkakis
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, soros tanácsi elnök asszony, a mai napon a neurodegeneratív betegségekről szóló állásfoglalási indítványról vitázunk. A cél az, hogy irányelvet alkossunk, és hogy legközelebb már a szóban forgó témával kapcsolatos irányelvről vitatkozhassunk. A ma tárgyalt betegségek - az Alzheimer-kór, noha a Parkinson-kórt is említi a szöveg - az agy megbetegedései, melyek nagy kihívást jelentenek Európa számára. A hosszú távú költségek már szárnyalnak, de még rengeteg kutatást kell elvégezni. Sajnálatos módon sok egymást átfedő kutatás és bürokratikus folyamat zajlik Európában. Így ezzel az állásfoglalási indítvánnyal kívánjuk megszűntetni az egymást átfedő kutatásokat, bürokratikus folyamatokat és a szétaprózódást.
Az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja indítványt nyújtott be a kutatások eredményeinek közzétételéről. Úgy vélem ez az indítvány hasznos. Sajnálatosan a megfogalmazása nem jó, ezért szeretném kérni annak újrafogalmazását, hogy az jobban illeszkedjen. Különösen az európai szabadalmakról szóló rész a problémás. Jó volna, ha a Bizottság és a Tanács is foglalkozna a gyógyszeripar és bio-kutatás európai szabadalmaival és nyilvánvalóvá tenné, hogy szükségünk van erre. Bárhogyan is, a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoportja támogatja ezt az állásfoglalási indítványt.
Philippe Lamberts
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, ez a téma előadóként hozzám tartozott volna, ezért most egy kicsit csalódott vagyok. Bár annak örülök, hogy sikerült előrehaladnunk az ügyben. Itt most nincs helye intézményközi vitának. Ürülök, hogy a Tanács kész továbblépni.
Számos észrevételem van. Valójában azt reméljük itt a Parlamentben, hogy a Tanács belefoglalja ezeket az elképzeléseket azokba az állásfoglalásokba, melyekről holnap szavazni fogunk.
Hangsúlyoznám a mérséklés és az alkalmazkodás közötti megfelelő egyensúly kialakításának szükségességét - mint az éghajlatváltozás esetében is. Itt a szóban forgó betegség megelőzéséről és kialakulási okainak megértéséről beszélek, milyen faktorokkal kell számolni, hogy a megelőzés hatékony legyen, mert mindig ez a leghatékonyabb és legkevésbé költséges módja a betegségek elleni küzdelemnek.
Elégséges-e a közös programozási kezdeményezés? Nos abban az érelemben nem, hogy ebből norma legyen, az ilyen lényeges vállalkozások esetén az együttműködésnek nem csak önkéntes vállalásnak, hanem alapvetőnek kell lennie, egy olyan dolognak, amely minden tagállamot kötelez a hatékony együttműködésre.
Másodszor pedig, a pénzügyi prioritások kapcsán az első kérdés: költünk-e eleget az ilyen típusú betegségekre? Úgy vélem, nem; ezért az elkövetkezendő keretprogramokban erősen támogatnunk kellene a pénz átcsoportosítását az olyan programokból mint az ITER (nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor), melyről a legjobb kutatók is azt állítják, hogy talán 60 éven belül megtérül, és ezt a pénzt inkább az Alzheimer-kór és más hasonló betegségek kutatásába kellene fektetni. Úgy gondolom, ez tényleg szükséges.
Marisa Matias
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (PT) Először is szeretném kifejezni, hogy teljes mértékben támogatom a Reul úr által feltett kérdést, és különösen azt a részt szeretném kiemelni, hogy az alapvető kérdés - az alapvető politikai kérdés - pontosan a kutatások közös programozásának függvénye.
Mi történt a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelem közös programozásának témájában, talán megváltoztak a szabályok a folyamat kellős közepén? A jelentéskészítéstől eljutottunk az állásfoglalásig, és ezzel elsikkad együttdöntési szerepünk a témában. Megszűnünk európai parlamenti képviselőnek lenni és inkább tanácsadóvá válunk. Ezért legalább annyit szeretnék megtudni, hogy figyelembe veszik-e a javaslatainkat?
A kutatási tevékenységek programozása bármely területen politikai döntés, nem pedig technikai, ezért ebben a tekintetben meg kellene erősíteni és hangsúlyozni kellene a Parlament szerepét. Véleményem szerint a prioritások meghatározásának - melyek alapos átvizsgálása politikai eszköz - átláthatónak és demokratikusnak kell lennie. Ami az Alzheimer-kór kutatására vonatkozó közös határozattal és közös programozással kapcsolatban történt, az egy olyan folyamat, amelynek nem szabad megismétlődnie. Ha újra megismétlődne, kérem, legalább figyelmeztessenek bennünket. Ezért remélem, hogy az utolsó dolog ami megtörténhet az az, hogy a Parlament által e témában benyújtott döntéseket és javaslatokat nem veszik figyelembe.
Diane Dodds
Elnök asszony, az én választókerületemben, Észak-Írországban, jelenleg 16 000 ember szenved demenciában. Ők, családjaik és gondozóik üdvözölni fogják a betegség kezelésének megelőző megközelítését, mely elsöprő lehet mind a betegségben szenvedők, mind pedig családjaik számára.
Úgy vélem, hogy az ilyen területeken jó látni az európai államokon átívelő együttműködést. Úgy gondolom, hogy a betegség kezelésének koordinált megközelítése segíthet új bizonyítékok feltárásában, új orvostudományi áttörésekben és remélhetőleg idővel a kezelések és gyógymódok fejlesztésében is.
Az Egyesült Királyságban jelenleg valamivel több mint 400 000 ember szenved Alzheimer-kórban. Úgy tűnik, hogy ez az adat 2025-re a 750 000-es tartományban lesz majd az Egyesült Királyságban. Ezért kötelességünk tenni valamit a diagnózis, a kezelések és a megelőzés javítására, valamint a társadalmi kutatásban a betegek és családtagjaik, különösen a gondozást végzők jólétének javítására. A koordinált megközelítés és a kutatások megosztása elengedhetetlen mindaddig, míg a kutatások tiszteletben tartják az emberi élet minden formájának szentségét.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Üdvözlöm a kezdeményezéseket és az európai szinten vállalt tevékenységeket a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelem területén. A tagállamok már tettek erőfeszítéseket a kutatás e területén. Fontos a tagállamok közötti együttműködés ösztönzése, hogy a tudományos kutatás és a technológiai fejlődés még inkább összehangolt, a szétaprózódás pedig elkerülhető legyen.
A kutatás közös programozása - a tagállamok, az állami és magánszektor európai szintű bevonásával - értékes eszköz a kezünkben a szétaprózódás csökkentése ellen. Az Európai Kutatási Térség jövője szempontjából a közös programozás eszköze kulcsfontosságú lesz. Az Európai Kutatási Térség fejlődése a Lisszaboni Szerződés kutatási politikájában gyökerezik.
Jóllehet bürokratikus összetettsége és az adminisztrációs folyamatok késlekedései miatt tartok e közös programozási eszköz bevezetésétől. Ezért szeretném megkérdezni, hogyan tervezik a folyamatalapú, méretgazdaságos, egyszerre hatékony, egyszerű és könnyen nyomon követhető adminisztrációs folyamat kialakítását, hogy az úgy tökéletesítse és támogassa az európai szintű együttműködést, ahogy azt a téma fontossága megköveteli.
Nessa Childers
Elnök asszony, számomra, a több mint harminc év tapasztalattal rendelkező egykori egészségügyi szakember számára aggasztó volt arról értesülni, hogy a Bizottság Alzheimer-kórról szóló új javaslatáról nem egyeztetnének a Parlamenttel. De ezen túl kell lépnünk.
Ahogy öregszik az európai társadalom, úgy lesz az Alzheimer-kór hatása egyre súlyosabb. Becslések szerint a világszerte előforduló alzheimeres esetek száma 2050-re 107 millióra nő a mai 35 millióhoz képest.
Az Alzheimer-kór egyik legszomorúbb ténye, hogy a betegen kívül még rengeteg emberre hatással van. Írországban például 50 000 gondozót tartanak nyilván Írország 44 000 betegére. Ezt a betegséget gyakran család-kórnak is nevezik, a szeretett ember hanyatlása okozta állandó stressz miatt.
Az Európai Parlament Alzheimer-kór elleni küzdelemben betöltött további szerepét nem szabad alulértékelni. A témában adódó bármely új uniós irányzat esetén figyelembe kell venni a Parlament kivételes véleményét és nem csak az Alzheimer-kórban szenvedőket kell segítenie, hanem az ő életminőségük javításáért küzdő gondozókat is.
Mairead McGuinness
Elnök asszony, a kutatás összehangolása ezen a területen kétségkívül fontos, mely nem csak az Alzheimer-kórról szól, mivel a "neurodegeneratív” kifejezés számos más betegséget is takar.
A Parlament nagyon fontos szerepet játszik e kutatás kivitelezésében. Felhívnám a figyelmet a Parlament és a Tanács között jelenleg zajló, a kutatási kísérletekben használt állatok jólétéről szóló párbeszédre. Aggódom - de reménykedem is, előadónk személye és a vita iránya miatt -, hogy az állatok alkalmazásával történő szükséges kutatásoknál a jövőben még talán a mostaninál is jobban vegyük figyelembe az állatok jólétét. Ez azért van így, mert a már említett megelőzés és a sajnálatos módon e betegségek miatt szenvedő emberek - akik között idővel mi is ott lehetünk - kezelése miatt e területen kutatásra van szükségünk.
Remélem, hogy erről a nagyon fontos irányelvről második olvasatra hamar egyezségre jutunk. Míg erre az ügyre nem lehettünk túl nagy hatással, a most folyó kutatásokra viszont már biztosan leszünk.
Bogusław Sonik
(PL) Elnök asszony, a betegség elleni küzdelem kérdése már a francia elnökség idején is felmerült - és elismeréssel kell adóznunk ezért. Akkor az hangzott el, hogy az EU-nak cselekednie kell a témában. Üdvözlendő lenne, ha a következő elnökség átvenné ezt az ügyet, és egyenlő súllyal kezelné. Már korábban elhangzott, hogy ez a probléma emberek millióit és azok családtagjait is érinti, akik mind szenvednek.
A választókkal történő találkozók során gyakran halljuk a következő kérdéseket: Mit tesz az EU az európai polgárokért? Miért ülnek önök ott? Miért felelnek önök? Mit csinálnak? Az ilyen típusú kérdések alapján kellene erőfeszítéseket tenni, hogy tekintélyt és jelentőséget szerezzünk az Európai Uniónak. Polgárainknak erre van szüksége. Az EU intézményeinek prioritásként kell kezelnie az ilyen betegségek elleni közös küzdelmet.
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök asszony, a neurodegeneratív betegségek - különösen az Alzheimer-kór - elleni küzdelem problémáját rendkívül komolynak tartom.
Ezért nagyon fontos, hogy az Európai Unió és a tagállamok között legyen összehangolt tevékenység az okok leküzdésére, és a problémák meghatározására a megelőzés, a kezelés és az ilyen betegségek a betegekre, a társadalom egészére és az Európai Unió polgárainak közegészségére gyakorolt következményei területén.
Úgy vélem, hogy a problémát a megelőzés területe felől, nem pedig a gyógykezelés területe felől kellene megközelíteni. Az Európai Uniónak a tagállamokat arra kellene ösztönöznie, hogy a betegek és gondozóik részére állítsanak fel megfigyelő központokat, és biztosítania kellene, hogy a tagállamok vállaljanak egyenlő részt a kutatási erőfeszítésekből.
Végezetül, a Tanács és a tagállamok hozzájárulásával létrehozott adatbázist állami tulajdonban kellene tartani a nemzeti rendszerek szerkezetében, melynek eredményeit egy nyilvános világfórumon kellene közzétenni. Az ügy költségvetési vonzatának ellenőrzése végül is rajtunk múlik.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Természetesen egyet értek azzal, hogy az Alzheimer-kórban szenvedő emberek megsegítésére figyelmünket most különösen fontos a tudományos kutatásoknak szentelni, de mivel az Európai Unió 27 tagállamot egyesít, nem mindegyik képes egyenlő módon támogatást nyújtani az Alzheimer-kórban szenvedőknek. Az egészségügyi és szociális szolgáltató rendszerek különbözőek, és különbözőféleképpen támogatják az ilyen betegségben szenvedők családját. Ezért elengedhetetlenül fontos a tudományos kutatás, és ezért kell az összehangolt kutatásra és összehangolt tevékenységre összpontosítanunk, de mindenekelőtt ezek finanszírozására. Másodsorban pedig az is fontos, hogy a kutatás végrehajtásához a betegségben szenvedők és családjaik számára valós támogatást kínáló finanszírozás álljon rendelkezésre.
Herbert Reul
(DE) Elnök asszony, nagyon rövid leszek. Az ügy fontosságát már számos felszólaló hangsúlyozta. Ez a betegség rengeteg embert érint és számuk egyre nő. Egyre nélkülözhetetlenebb tehát, hogy a hatékonyság növelése érdekében a tagállamok együttműködjenek, egyesítsék erőiket. Amíg ez működik, jó és ésszerű úton járunk.
Szégyen, hogy mikor az eljárások kidolgozására kerül sor, nehézen vonjuk be a Parlamentet. Sajnálatos, hogy ezt az állásfoglalást az utolsó pillanatban kell elkészíteni. Ha végül azonban jó eredményeket tudunk elérni, akkor csak ez számít.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök asszony, az Alzheimer-kór és más, demenciával összefüggő betegségek félelmetesek. Úgy gondolom, hogy sokan közülünk, akik már találkoztak olyan emberrel, akinek családtagja Alzheimer-kórban szenved, tudják, hogy ez a betegség hogyan tud egy korábban egészséges embert tönkretenni, hogy milyen fájdalmas ez a család és hozzátartozók számára, és erős meggyőződésem, hogy több erőforrást kell befektetnünk ennek a szörnyű betegségnek a kutatásába.
Világos, hogy új lepéseket kell tennünk az európai kutatások és tudás jobb összehangolása érdekében, és a Bizottság a legjobb kutatók mobilizálását célzó kísérleti kezdeményezésével próbálja megérteni az Alzheimer-kór és más, demenciával összefüggő betegségek gyógymódját és megelőzését.
A Franciaországot, a Cseh Köztársaságot és most már Svédországot tömörítő jelenlegi trojka keretében, a közegészségüggyel kapcsolatos munkákkal összefüggésben már a korai szakaszban beszéltünk az Alzheimer-kór kapcsolt prioritásként való kezelésének fontosságáról. A francia elnökség egy nagyon fontos konferenciát tartott, ahogy azt egy tisztelt képviselő is említette, és a svéd elnökség is rendezett egy konferenciát szeptemberben a méltóságban való megöregedés témakörében, melynek egyik napirendi pontja az Alzheimer-kór volt.
Mint említettem, a Tanács erre vonatkozóan december 3-án következtetéseket kíván elfogadni, és természetesen figyelembe vesszük ezt a remek, önök által megfogalmazott állásfoglalást is, melyről holnap fognak szavazni. Biztos vagyok benne, hogy az Alzheimer-kór kérdése a közeljövőben a kutatási program és más hasonló kezdeményezések keretében újra elő fog kerülni, tehát nagyon köszönöm hogy felhozták ezt a rendkívül fontos témát.
Elnök
A vitát lezáró állásfoglalási indítvány az eljárási szabályzat 115. cikkének (5) bekezdése alapján került benyújtásra.
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Cristian Silviu Buşoi
írásban. - (RO) Üdvözlöm a neurodegeneratív betegségek kutatásának közös programozásáról szóló ajánlásra irányuló bizottsági javaslatot. A társadalom mentális egészsége kulcsfontosságú kérdés az elfogadható életminőség biztosításához. Az ilyen típusú betegségek egyre több embert érintenek az EU-ban. Ezért szükséges az e betegségek kiváltásáért felelős faktorok elleni küzdelem. Habár ahhoz, hogy harcolni tudjunk ellenük, először kutatásokon keresztül kell azonosítanunk őket. Úgy gondolom, hogy a kutatási tevékenységek közös programozásának kísérleti projektje határozottan előnyös a kutatások finanszírozására tett erőfeszítések egyesítése szempontjából, ami a kutatási terület számára előirányzott támogatás hatékonyabb felhasználását fogja eredményezni. Sőt mi több, a nemzeti kutatási központok által együttműködés céljából létrehozott hálózatok és a szükséges infrastruktúra közös használata talán ennél is fontosabb, mivel nem mindegyik tagállam rendelkezik a kutatási tevékenységek önálló kivitelezéséhez szükséges erőforrásokkal, noha nagy számú neurodegeneratív betegséggel kapcsolatos esettel szembesülnek. A kutatási eredmények legkiemelkedőbb szerepe az lesz, hogy tájékoztassa a társadalmat a mentális egészség megőrzésének módszereiről, ezzel segítve a betegek számának csökkentését és a nemzeti közegészségügyi rendszerek életképességének fenntartását.
António Fernando Correia De Campos
írásban. - - (PT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a Parlamentnek szóló bizottsági közlemény pozitív képet fest a tagállamok kutatási együttműködéséről, és a Bizottság koordinációjából származó várható előnyökről a hetedik keretprogrammal összefüggésben, tekintettel a neurodegeneratív betegségekre, különösen az Alzheimer-kórra. A közleményben javasolt intézkedések csak a meglévő források és programok jobb kihasználásának alapelvét érintik: az egészségügyi programot, a hetedik keretprogramot, az uniós cselekvési tervet a fogyatékosságról, a koordináció nyílt módszerét és a statisztikai programot. Az erőforrások felhasználásának optimalizálása valóban elegendő lesz a várt eredmények eléréséhez? Milyen koordinációs mechanizmusokat javasol a Bizottság, melyeket nem lehetett volna végrehajtani a közlemény előtt? Ez milyen hozzáadott értéket jelent? Milyen új gyakorlati intézkedéseket kíván a Bizottság elfogadni a kutatási együttműködések ösztönzésére egy olyan helyzetben, ahol az erőforrások és a csoportok, noha szétaprózva, de már léteznek? Az ügy jobb átláthatósága és a meglévő eszközök elegendőek lesznek-e a megoldáshoz?
Proinsias De Rossa
írásban. - - Támogatom ezt az állásfoglalást és üdvözlöm a neurodegeneratív betegségek területén végzett kutatási tevékenységek közös programozásáról szóló, javasolt kísérleti projektet. A neurodegeneratív betegségek, például az Alzheimer-kór és a Parkinson-kór több mint hétmillió polgárt érintenek az Európai Unióban. A neurodegeneratív betegségek kezelésére jelenleg nem ismerünk gyógymódot, és megelőzéséről, kezeléséről és rizikófaktorainak azonosításáról is igen korlátozott ismeretekkel rendelkezünk. Valójában a neurodegeneratív betegségek területén végzett kutatások túlnyomó többségét a tagállamok végzik viszonylag kis mértékű nemzetközi együttműködés mellett, mely szétaprózódáshoz és a tudásanyag, valamint a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti korlátozott megosztásához vezet. A kutatási erőfeszítések közös programozása nagyon hasznos lenne a szétaprózódás csökkentéséhez, amely végre a kritikus tömegű szakértelem, tudás és pénzügyi erőforrások összegyűjtéséhez vezetne. Az Európai Kutatási Térség végrehajtásához szükséges intézkedéseket megállapító, az Európai Unió működéséről szóló szerződés Lisszaboni szerződés által kiegészített 182. cikkének (5) pontja azonban sokkal alkalmasabb jogalapot képezne a jövőbeli kutatások közös programozási kezdeményezéseihez. A jövőbeli kutatási tevékenységek közös programozásának kezdeményezéskor a Bizottságnak fontolóra kellene vennie a 182. cikk (5) pontjának jogalapként történő használatát.
Eija-Riitta Korhola
írásban. - (FI) Elnök asszony, az Alzheimer-kór zavarba ejtő betegség, mely a szenvedő világát ismeretlenné és félelmetessé teszi. Az élet veszélyessé válik "itt”, ahol nincsenek múltbéli emlékek és tanulságok melyek biztonságos hidat jelentenének a jelenhez. Sőt mi több, ezt a végzetes emberi tragédiát tovább súlyosbítja az a tény, hogy jelenleg nincs ismert gyógymód erre a betegségre. A betegség által okozott szenvedés a közeli hozzátartozókat sem kerüli el. Olykor család-betegségként is emlegetik, a családtagok krónikus stresszes állapota miatt. Társadalomra gyakorolt hatása hatalmas, és súlyos árat fizetünk érte. Mivel az európai társadalom öregszik, a neurodegeneratív betegségek, mint például az Alzheimer- és a Parkinson-kór, egyre inkább közegészségügyi kérdéssé válnak: A betegek száma mára már több mint hétmillió, mely számadat a következő évtizedben várhatóan megduplázódik. Az orvostudomány azonban még mindig nincs tisztában a betegség okaival. Van néhány ígéretes kutatási eredmény, de összehangolt erőfeszítésre van szükség az áttörés eléréséhez. A magán- és állami szervezetektől, valamint a tagállamoktól származó kutatási adatok összegyűjtéséhez és innovációik összehangolásához közösségi szintű programozás szükséges: ily módon reménykedhetünk abban, hogy e betegségek hatékonyabb megelőzése, diagnózisa és kezelése minél hamarabb alkalmazhatóvá válik a gyakorlati gondozásban. Meggyőződésem, hogy a neurodegeneratív betegségek miatt szenvedők - a betegek, rokonok és gondozók - élénken támogatnak bármilyen együttműködési kísérletet, mely új utat nyithat a helyzet kezelésére. Ezek azok a projektek, melyek megmagyarázzák polgárainknak, hogy miért is vagyunk ma itt: ezek igazolják az Unió teljes létjogosultságát. Egyet értek kollégámmal, Reul úrral abban, hogy az eljárás és a kompetencia kérdése másodlagos akkor, amikor valami jó irányba tart.
Sirpa Pietikäinen
írásban. - - (FI) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a nyár folyamán a Bizottság elfogadta a Tanács ajánlását, amely a neurodegeneratív betegségekkel foglalkozó kutatások közös programozására ösztönzi az EU tagállamait. Ez nagyon fontos még akkor is, ha csak a korlátozottan rendelkezésre álló kutatási erőforrások jobb felhasználásáról van szó. Nem szabad elfelejtenünk, hogy a kutatások mellett Európának egy sokkal kiterjedtebb demencia elleni cselekvési programra van szüksége. Az Európai Parlament ez évben már elfogadott egy írásbeli nyilatkozatot arról, hogy a Bizottság készítsen javaslatot az Alzheimer-kór elleni cselekvési programról. A Parlament nyilatkozata a következő négy kérdés fontosságát hangsúlyozta: a kutatások fejlesztése, a korai diagnózis, a betegek és gondozóik életminőségének javítása és az Alzheimer-szövetségek helyzete. Szeretnék mindenkit emlékeztetni a program sürgősségére, és arra, hogy a Bizottságnak végre el kellene kezdenie azt a munkát, amire a Parlament felkérte.
Richard Seeber
írásban. - - (DE) Egyre inkább elöregedő társadalmunkban a neurodegeneratív megbetegedések, például az Alzheimer-kór vagy az öregkori demencia, száma emelkedni fog. Azért, hogy a lehető legfelkészültebbek legyünk, jobb kutatási struktúrát kell kialakítanunk és jobban ki kell használnunk a rendelkezésre álló lehetőségeket. Az e területen tervezett kísérleti projekt megfelelő kiindulópontként szolgál a jelenlegi kutatási erőfeszítések jobb összekapcsolódásához. Ugyanakkor az érintettek lehető legjobb gondozása mellett a megelőzés is rendkívül fontos. A tagállamoknak az aktív életstílusról több tájékoztató kampányt kell szervezniük.
