Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0009/2009). Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.

Om: Forbedring af kvaliteten, tilgængeligheden og finansieringen af langvarig pleje
De udfordringer, som vi europæere står over for som følge af den aldrende befolkning, der indebærer, at et stigende antal personer har behov for pleje, sammenholdt med ændringer i familiernes størrelse og sammensætning, arbejdsmarkedsændringer og øget mobilitet, vil have indflydelse på, om der findes tilgængelige plejere. Det anerkendes i Kommissionens demografiske rapport (SEC(2008)2911), at sådanne udfordringer vil kræve en lang række politiske tiltag, herunder en styrkelse af solidariteten mellem generationerne for så vidt angår langvarig pleje, større anerkendelse af uddannede plejere og vigtigst af alt større støtte til plejepersoner inden for familien.
Formandskabet har allerede anført, at det som en af sine prioriteringer i højere grad vil være opmærksom på, at der skal ske en forbedring af kvaliteten af, adgangen til og finansieringen af langvarig pleje. Hvilke tiltag foreslår Rådet, at der træffes under dette formandskab til støtte for uformelle plejere i hele EU, hvoraf mange allerede yder langvarig pleje og rent faktisk sparer vores sundhedsvæsener for millioner af euro i ydelser til sundhedspleje?
Alexandr Vondra
Tillad mig at svare på fru Harkins spørgsmål.
Formandskabet er fuldt ud bekendt med betydningen af langvarig pleje som følge af den aldrende befolkning. Ifølge Eurostat vil antallet af personer på over 65 år i EU blive fordoblet mellem 1995 og 2050. I konklusionen af 16. december 2008 om offentlige sundhedsstrategier til bekæmpelse af neurodegenerative sygdomme forbundet med aldring bifaldt Rådet det arbejde, der allerede er udført af sammenslutninger, som forsvarer og støtter patienter og deres plejepersoner, og opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at samarbejde om ydelse af støtte til plejepersoner og overveje den yderligere udvikling heraf.
Derudover opfordrede Rådet medlemsstaterne til i samarbejde med de involverede at oprette en national strategisk handlingsplan eller træffe andre foranstaltninger med det formål at fremme patienternes og deres plejepersoners livskvalitet samt fremme formidlingen af relevante oplysninger til patienter, deres pårørende og deres plejepersoner for at skabe bevidsthed om plejeprincippet og den identificerede bedste praksis.
Rådet henstillede endvidere til, at medlemsstaterne skal evaluere kompleksiteten eller overflødigheden af administrative procedurer, som patienter og deres plejepersoner skal følge, og træffe foranstaltninger til forenkling deraf.
I den fælles rapport om social sikring og social integration af 2008 fra Rådet til Det Europæiske Råd forpligtede medlemsstaterne sig derudover til at fremme adgangen til kvalitetstjenester. I denne sammenhæng bekræftede de endnu en gang, at der skal skabes balance mellem offentlige og private ansvarsområder og formel og uformel pleje, og at langvarig pleje i hjemlige eller lokale omgivelser er at foretrække frem for institutionel pleje.
Rådet opfordrede endvidere Udvalget for Social Beskyttelse til fortsat at fremme udveksling af erfaringer og bedste praksis vedrørende kvaliteten af langvarig pleje, støtte til plejepersoner, organiseringen af langtidspleje og betydningen af integreret pleje.
Formandskabet vil gå videre med Rådets målsætning om et 18 måneders program på folkesundhedsområdet og rette indsatsen på EU-plan imod fremme af udveksling af erfaringer om sundhedspleje og solidaritet med plejepersoner under hensyntagen til de sundhedsudfordringer, der er opstået som følge af vores aldrende samfund.
Det tjekkiske formandskab vil lægge særlig vægt på spørgsmål om langvarig pleje i lokale omgivelser, uformelle ordninger med hjælpere inden for familien og ældre menneskers værdighed og rettigheder. Formandskabet vil organisere en europæisk konference om værdighed og farer for ældre, der vil finde sted i Prag den 25. maj 2009.
Konferencen vil fokusere på reformen af sociale og sundhedsmæssige ydelser med henblik på at kunne opfylde ældre personers og deres pårørendes behov og præferencer og vil bl.a. behandle spørgsmål som f.eks. langvarig pleje i lokale omgivelser, familiepleje, geriatriske svagheder, forebyggelse af misbrug og svigt af de ældre og de lokale myndigheders rolle.
Formandskabet vil endvidere arrangere den europæiske konference om sociale ydelser - et redskab til mobilisering af arbejdskraften og fremme af social samhørighed - der finder sted i Prag den 22.-23. april. På konferencen vil der blive lagt særlig vægt på fremme af beskæftigelsesmuligheder inden for sociale ydelser i forbindelse med befolkningens aldring, støtte til plejere i den uformelle sektor og de sociale myndigheders rolle i relation til aktiv social integration og forening af pleje og beskæftigelse.
Der lægges også særlig vægt på muligheden for et uafhængigt liv i lokalområdet. Konferencen har bl.a. til formål at fremme udvekslingen af bedste praksis.
Jeg vil slutte af med at nævne den nyeste udvikling på beskatningsområdet. Økofin-Rådet nåede netop i går til enighed i Bruxelles om, at alle medlemsstater skal have mulighed for permanent at benytte reducerede momssatser til pleje i hjemmet og pleje af unge, ældre, syge eller handicappede mennesker.
Kathy Sinnott
(EN) Fru formand! Jeg har glædet mig meget over det tjekkiske formandskab og især over den vægt, det har lagt på familien. Undertitlen på Kommissionens rapport om demografi, som viser, at Europas befolkning er aldrende, er "solidaritet mellem generationer", men i virkeligheden er det i familiens skød, at vi lærer om solidaritet, en solidaritet, der er baseret på kærlighed og pleje.
Jeg er også meget glad for, at det tjekkiske formandskab understreger respekt for menneskets værdighed, fordi dette princip er selve grundlaget for pleje. Jeg vil gerne bede Dem fremsætte en kommentar til dette, for efter min opfattelse er det vigtigt, at vi husker på dette princip, da det er forudsætningen for, at vi kan tage os af dem, der har brug for pleje, på en måde, der respekterer den menneskelige værdighed.
Hubert Pirker
(DE) Fru formand! Jeg synes, det er vældig godt, at der gøres noget for at støtte familiemedlemmer, så de kan overtage langtidsplejen. Men desværre er det sådan, at der ikke findes nok familiemedlemmer til det. Tværtimod har vi brug for et stigende antal højtuddannede medarbejdere. Derfor har jeg følgende spørgsmål: Hvilke initiativer vil rådsformanden tage for at sikre, at der findes tilstrækkelig mange professionelt uddannede plejemedarbejdere? Har der været overvejelser over, om der kan skabes en form for harmoniseret uddannelse som led i disse nye initiativer?
Alexandr Vondra
Fru formand! Tak til medlemmerne for deres kommentarer til formandskabets bestræbelser på at forbedre de ældres levevilkår. Problemet med aldring er fælles for os alle, og vi skal forholde os til det med værdighed.
Det er naturligvis rigtigt, at mange af disse udfordringer henhører under medlemsstaternes kompetenceområde, men ved forhandlingens start nævnte jeg de to konferencer. Jeg synes, medlemsstaterne skal tilbyde uddannelse og rådgivning til familiemedlemmer, der varetager plejefunktioner. Udviklingen af en uddannelse af høj kvalitet er en central forudsætning for at forbedre plejens kvalitet, hvilket også gælder midlertidig orlov og pasningsorlov for ansatte, der tager sig af familiemedlemmer. Her er det vigtigt med fleksible arbejdstider, deltidsjob og andre plejevenlige ansættelsesordninger.
Endelig er det også vigtigt med social sikring til personer, der plejer deres pårørende. Pleje, der leveres af både uformelt og professionelt plejepersonale, skal værdsættes og tilrettelægges af samfundet. Økonomisk sikkerhed er derfor en forudsætning for pleje af høj kvalitet.
Om: Arbejdsløshed i Europa
Hvilke initiativer agter Rådet for tiden at tage for at bekæmpe ungdoms- og langtidsledighed i Europa?
Alexandr Vondra
Fru formand! Jeg vil gerne takke Brian Crowley for at have stillet dette spørgsmål. De ved sikkert, at det i første omgang er medlemsstaternes ansvar at udforme og gennemføre deres egne beskæftigelsespolitikker. Rådet har imidlertid en række ansvarsområder inden for beskæftigelsesområdet, bl.a. den årlige vedtagelse af retningslinjerne for beskæftigelse ifølge traktatens artikel 128. Især nu, hvor Europa befinder sig i en finansiel og økonomisk krise, retter Rådet sin opmærksomhed mod medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker.
De stillede specifikt et spørgsmål om, hvilke initiativer Det Europæiske Råd træffer og har truffet for at bekæmpe ungdoms- og langtidsledigheden i Europa. I december 2008 vedtog Det Europæiske Råd en plan for økonomisk genopretning i Europa, som skal danne rammen om indsatsen på EU-niveau samt de foranstaltninger, som den enkelte medlemsstat træffer på baggrund af deres individuelle forhold. Det Europæiske Råd understreger i sine konklusioner, at det er vigtigt, at Den Europæiske Socialfond hurtigt griber ind for at støtte beskæftigelsen, især med initiativer til fordel for de mest sårbare befolkningsgrupper. Det Europæiske Råd gav tilsagn om at evaluere planens gennemførelse på Rådets samling i marts og her fastlægge eventuelle nødvendige tilføjelser eller ændringsforslag.
I første halvdel af 2009 lægger det tjekkiske formandskab særlig vægt på beskæftigelsesforanstaltninger i forbindelse med Det Europæiske Råds forårssamling. Her vil Det Europæiske Råd drøfte beskæftigelsessituationen i EU og vedtage konklusioner herom på grundlag af den fælles beskæftigelsesrapport fra Rådet og Kommissionen.
Vi ser frem til Europa-Parlamentets udtalelse om dette med henblik på Det Europæiske Råds samling i marts. På grundlag af Det Europæiske Råds vurdering vil Rådet vedtage retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. De nugældende beskæftigelsesretningslinjer, der blev vedtaget sidste år, og ligeledes de foregående udgaver, har konsekvent været koncentreret om vigtigheden af at bekæmpe ungdoms- og langtidsledigheden i medlemsstaterne.
Siden efteråret 2008, da vi begyndte at kunne se virkningerne af den nuværende krise på beskæftigelsen, har Beskæftigelseskomitéen, som Rådet nedsatte i medfør af traktatens artikel 130, påtaget sig en ny opgave, nemlig løbende at overvåge beskæftigelsessituationen i medlemsstaterne. Komitéens resultater videregives til Rådet.
Desuden har formandskabet besluttet at afholde et beskæftigelsestopmøde, der skal fungere som en platform for drøftelserne og de deraf følgende beslutninger. Dette topmøde finder sted den 7. maj. Emnerne for diskussionen bekræftes efter Det Europæiske Råds forårsmøde, så vi forventer at afholde den indledende debat om dette i næste uge. Det skal i denne sammenhæng også nævnes, at Europa-Parlamentet og Rådet i deres egenskab af lovgivere i år evaluerer og behandler ændringsforslag til Den Europæiske Globaliseringsfond, der har til formål at ophæve de negative følger af globaliseringen, og tab af arbejdsplader er bestemt en af disse, samt mindske risikoen for, at afskedigede medarbejdere bliver langtidsledige. Målet er at undgå langtidsledighed ved at gribe ind i tide og hjælpe de pågældende gennem aktiveringsprogrammer såsom uddannelse, der kan forbedre deres kvalifikationer.
Generelt har beskæftigelsesfremme, herunder bekæmpelse af langtidsledighed og ungdomsarbejdsløshed, altid stået højt på Rådets og Det Europæiske Råds dagsorden. Formandskabet støtter gennemførelsen af flexicurityprincipperne. Deres gennemførelse i nationale politikker vil sammen med løbende strukturreformer bidrage til at forbedre situationen for de sårbare grupper på arbejdsmarkedet, der omfatter unge, ældre, langtidsledige og mennesker med et lavt kvalifikationsniveau.
De kan være forsikret om, at dette fortsat vil være tilfældet i løbet af foråret 2009 med den nuværende globale finansielle og økonomiske krise og den stigende arbejdsløshed.
Brian Crowley
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke rådsformanden for hans svar. Jeg synes, det er imponerende, at formandskabet har planlagt en beskæftigelseskonference, før vi selv har erkendt eller indset alvoren af den arbejdsløshed, der opstår i kølvandet på den økonomiske krise.
Men i lyset af beskæftigelsestopmødet er der tre emner, der bør være centrale og behandles i denne sammenhæng. For det første ikke blot at bruge Den Europæiske Socialfond til uddannelse, men også at sikre, at uddannelsen rent faktisk fører til jobs og ikke blot til uddannelse for uddannelsens skyld. For det andet at sikre, at Globaliseringsfonden gøres mere aktiv her og nu, fordi det er nu, arbejdsløsheden stiger. For det tredje - og det er også det vigtigste - at tilskynde vores kolleger i Rådet til ikke at fokusere på national protektionisme af arbejdspladser i deres eget land på bekostning af job i andre lande, da vi har en bedre chance for at få succes, hvis vi koordinerer og samarbejder.
Gay Mitchell
(EN) Fru formand! Er rådsformanden enig med mig i, at den situation, vi befinder os i nu, ikke svarer til situationen i 1930'erne, men mere ligner situationen ved slutningen af Anden Verdenskrig, og at det, vi virkelig har brug for, er noget i retning af Marshallplanen for at skabe et opsving i Europa?
Er han derfor enig i, at der er mulighed for, at Den Europæiske Investeringsbank får en investor, f.eks. Kina, til at låne penge til EIB med henblik på investeringer i Europa, som så kan refunderes gennem ekstra handelsafgifter og moms af EU til den pågældende investor, som lånte penge til EIB? Er han enig i, at beskæftigelseskonferencen bestemt er vigtig, men at vi har brug for nytænkning og noget lige så dramatisk som det, der skete efter Anden Verdenskrig?
Hubert Pirker
(EN) Fru formand! De eksisterende hindringer for mobilitet er uden tvivl delvist ansvarlige for ungdomsarbejdsløsheden. Vi har fremragende grænseoverskridende uddannelsesprogrammer, herunder for lærlinge, men hindringerne inden for sociale rettigheder og sundhedsforsikring betyder, at hele dette mobilitetspotentiale og uddannelse i udlandet ikke kan bruges. Hvad vil Rådets formandskab gøre for at afhjælpe denne situation?
Alexandr Vondra
Fru formand! Der er to vigtige punkter her, et fra Brian Crowley og et fra Gay Mitchell. Jeg synes, vi skal undgå de forskellige protektionistiske fristelser, der kan forværre arbejdsløsheden endnu mere i de forskellige medlemsstater. Den nationale løsning skal ikke gennemføres på bekostning af naboerne, og prisen for den skal ikke betales af de kommende generationer.
Vi skal træffe foranstaltninger og reagere på den nuværende situation, og det prøver vi også på. Jeg er enig med Gay Mitchell i, at vi skal have en plan, og det har vi også, flere endda. Vi har den europæiske økonomiske genopretningsplan, og den skal vi have gennemført. Naturligvis diskuterer og samarbejder vi med Den Europæiske Investeringsbank. Bankens direktør, Philippe Maystadt, afholdt en konference for to dage siden, hvor han beskrev, hvor mange penge EIB har brugt siden krisens start - omkring 10 mia. EUR mere end sidste år. EIB har f. eks. også sammen med EBRD og Verdensbanken taget initiativ til at afsætte over 24 mia. EUR til dækning af SMV'ernes forskellige behov. Det er meget vigtigt for at bevare beskæftigelsen.
Vedrørende revisionen af forordningerne om Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Globaliseringsfond er Rådet nået til enighed om forslaget om at revidere forordningen om Den Europæiske Socialfond for at forenkle registreringen af udgifter og øge acontoudbetalingerne til medlemsstaterne. I øjeblikket afventer man Parlamentets holdning, og den reviderede forordning kan træde i kraft til maj 2009.
Om: Uensartethed i globale produktionsstandarder
Europa kræver høje standarder, hvilket vi alle værdsætter, for fødevareproduktion og -fremstilling inden for sine grænser, men kræver ikke, at disse standarder overholdes ved import. Europæiske standarder, navnlig for fødevareproduktion og fremstilling af tøj og legetøj, er de bedste i verden, men disse høje standarder kræver omkostninger og fordyrer produktionen inden for EU's grænser. Importerede produkter, som ikke er underlagt de samme høje miljømæssige og andre standarder, placeres på vores hylder, ofte til langt lavere priser.
Hvad gør Rådet i WTO og andre globale fora for at øge bevidstheden og tilskynde til højere produktionsstandarder i hele verden for derved at sikre bedre beskyttelse af arbejdstagere og forbrugere?
Alexandr Vondra
Fru formand! Jeg glæder mig over igen at få et spørgsmål fra de irske medlemmer - det ser ud til, at irerne er de mest aktive i spørgetiden.
Vedrørende initiativet fra WTO om at øge kendskabet til og tilskynde til højere produktionsstandarder i hele verden vil jeg først erindre spørgeren om, at Kommissionen er EU's hovedforhandler i WTO og handler på grundlag af mandat fra Rådet. Vi skulle derfor have haft kommissær Ashton til stede.
Vedrørende produktionsstandarder tillader artikel 20 i GATT regeringerne at handle på handelsområdet for at beskytte menneskers, dyrs og planters liv eller sundhed, forudsat at de ikke diskriminerer eller bruger dette som skjult protektionisme.
Desuden findes der to specifikke WTO-ordninger vedrørende disse områder: de sanitære og fytosanitære foranstaltninger (SPS) og aftaler om tekniske handelshindringer (TBT).
SPS er en særskilt aftale, der indeholder grundregler for standarderne for fødevaresikkerhed samt dyre- og plantesundhed. Landene har mulighed for at fastsætte deres egne standarder, forudsat at de er videnskabeligt funderet. TBT-aftaler forpligter WTO-medlemmer til at sikre, at tekniske forskrifter, frivillige standarder og overensstemmelsesvurderingsprocedurer ikke skaber unødige handelshindringer.
Medlemmer af WTO tilskyndes derfor til at bruge internationale standarder, retningslinjer og henstillinger, når sådanne findes. De kan træffe foranstaltninger, der fører til højere standarder, men kun, hvis dette er videnskabeligt begrundet.
EU indfører standarder på højt niveau, som beskytter vores forbrugere. Men vi skal sikre, at de nødvendige standarder ikke er i konflikt med ovennævnte aftaler.
Vi ved alle, at der er forskellige meninger om disse spørgsmål, og at Fællesskabet mange gange har været i defensiven, når der har været uenighed om disse foranstaltninger.
Efter Fællesskabets mening kan god lovgivningsmæssig praksis blandt andet være med til at undgå unødige hindringer for international handel og sikre, at lovgivningen ikke er mere handelsrestriktiv end nødvendigt. Samtidig kan vi forsvare retten til at fastsætte målsætninger for den offentlige politik, f.eks. i relation til mennesker, dyr og planter samt miljøet på de niveauer, vi finder hensigtsmæssige, forudsat at de ikke anvendes på en måde, der udgør et middel til vilkårlig eller ubegrundet diskrimination.
I den nuværende finansielle krise og økonomiske nedgangstider kan vi ikke lægge for stor vægt på fuldstændig overholdelse og gennemførelse af alle WTO-regler og aftaler.
Fællesskabet har arbejdet hen imod en styrkelse af de internationale standarder i de relevante WTO-udvalg, især udvalgene om TBT, SPS, TRIPS, handel og miljø. En nyere sag, som jeg kan nævne, er Fællesskabets konsekvente holdning i SPS-udvalget i slutningen af februar til spørgsmålet om nogle medlemmers manglende overholdelse af Det Internationale Kontor for Epizootiers standarder.
Mairead McGuinness
- (EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke rådsformanden for det detaljerede og tekniske svar, men lad mig komme med et praktisk eksempel, som måske kan afklare spørgsmålet. Om et par år vil EU forbyde produktion af æg i burhønsesystemer. Men systemet vil stadig blive brugt uden for vores grænser, og vi vil importere flydende æg eller æggepulver fra de bure, der er forbudt i EU, og det har producenterne noget svært ved at se logikken i.
Jeg spørger Dem, De, der giver så logiske og detaljerede svar, hvordan De kan argumentere for et sådant system, medmindre vi siger, at man ikke kan importere flydende æg eller pulverprodukter fra burhønsesystemer? Det er latterligt at indføre et forbud, som kun gælder i EU.
Jim Allister
(EN) Fru formand! Hr. minister, jeg synes, at det centrale i spørgsmålet er konkurrenceevne, og hvordan vi bevarer konkurrenceevnen for EU's producenter. Eftersom EU's producenter af især fødevarer har ekstra omkostninger, fordi de skal overholde EU's standarder og samtidig konkurrere med import fra lande, der ikke gør det, vil jeg gerne spørge Dem, hvorvidt De er sikker på, at den fælles landbrugspolitik bør bruges til at finansiere opretholdelsen af konkurrenceevnen hos EU's producenter? Uden denne finansiering kommer vi til at lide lige nøjagtigt den skæbne, som fru McGuinness nævnte.
Alexandr Vondra
Fru formand! Jeg hører ikke til blandt de varmeste fortalere for den fælles landbrugspolitik. Generelt ønsker jeg at fortsætte reformen af den, men jeg håber ikke, at vi ender i en situation, hvor vi kommer til at importere flydende æg eller æg i pulverform. Jeg mener heller ikke, at EU's standarder vedrørende markedsføring kun er baseret på, hvad vi har vedtaget her i Europa, men også på de internationalt vedtagne Codex Alimentarius-standarder og standarder vedtaget af Den Økonomiske Kommission for Europa (ECE). Det er vigtigt, at alle følger visse standarder, og at vi ikke skaber nogle forhold, som i alvorlig grad kan underminere dette.
TBT-aftaler forpligter WTO og WTO's medlemmer til at sikre, at tekniske forskrifter, frivillige standarder og overensstemmelsesvurderingsprocedurer ikke skaber unødige hindringer for samhandelen.
Om: Klimaændringer
Hvilke forberedelser er Rådet i gang med forud for G8-topmødet i juli og klimakonferencen i København senere på året med henblik på at få de internationale forhandlinger om klimaændringer til at bevæge sig fremad? Kan Rådet mere præcist oplyse om forbedringer i samarbejdet mellem EU og den nye amerikanske administration på dette område?
Hvilke yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringerne planlægger Rådet med henblik på at konsolidere den pakke af foranstaltninger, der blev aftalt i december?
Alexandr Vondra
Fru formand! I december 2008 blev der på Poznańkonferencen vedtaget et arbejdsprogram for 2009, som klart beskriver forløbet hen imod klimakonferencen i København i december 2009. Poznań har også sendt det budskab, at den nuværende finanskrise ikke må opfattes som en hindring for yderligere handling på klimaområdet, men som endnu en mulighed for at gennemføre en grundlæggende ændring af vores økonomiske system, så vi bevæger os i retning af en økonomi med lav CO2-udledning.
Men når det er sagt, skal vi være klar over, at det ikke bliver en let opgave. Den økonomiske nedgang vil påvirke de involverede interessenters vilje til at absorbere yderligere omkostninger vedrørende denne forpligtelse og til afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger.
Det tjekkiske formandskab vil fortsat handle på internationalt plan for at sikre, at der bliver indgået en aftale i København til december. Som De vil vide, vedtog Rådet som opfølgning på Kommissionens meddelelse "Mod en global klimaændringsaftale i København" og på grundlag af input fra Europa-Parlamentets Midlertidige Udvalg om Klimaændringer nogle konklusioner om dette spørgsmål i sidste uge og videreudviklede dermed EU's holdning til en global aftale efter 2012.
Det Europæiske Råd forventes også at vedtage nogle politiske budskaber på sit kommende møde. Ud over den fælles vision om en langsigtet indsats for afbødning og tilpasning samt teknologi står identifikation af hensigtsmæssige midler til finansiering af effektive, langsigtede klimapolitikker centralt i EU's holdning og vil i vid udstrækning også være bestemmende for udfaldet af konferencen i København.
EU har allerede lagt en handlekraftig strategi, ikke kun over for hovedforhandlingspartnerne og de største nye økonomier, men også over for den nye regering i USA, som allerede har vist, at den er rede til at handle på en fornuftig made.
Formandskabet har haft sit første møde med den nye amerikanske administration og forventer snarest at føre nye samtaler med den. Klimaændringer bliver et af de emner, der skal drøftes på det uformelle EU-USA-topmøde i Prag den 5. april. De første signaler fra Washington er under alle omstændigheder opmuntrende, så det bliver meget vigtigt at sikre et godt samarbejde mellem EU og USA, så vores holdninger kan blive så ambitiøse som muligt, og for at sikre, at de største nye økonomier følger med.
For at EU's indsats inden for bekæmpelse af klimaændringer skal give resultater, er det absolut vigtigt, at vi får andre af verdens store CO2-producerende økonomier med om bord. Derfor er mange af disse lande også blevet inviteret med til G8-mødet - Sydafrika, Egypten, Kina, Indien, Australien, Mexico, Brasilien, Indonesien og Sydkorea.
Angående klima- og energipakken sendte EU med vedtagelsen af denne pakke i december 2008 et særdeles tydeligt politisk signal til alle sine forhandlingspartnere i hele verden. Nu vil vi begynde at gennemføre pakken, hvilket medfører en masse teknisk arbejde.
Rådet ved, at det er vigtigt at fastlægge de nøjagtige kriterier, som EU ønsker at anvende for at gå fra en reduktion på 20 % til 30 %, og drøfter derfor i øjeblikket spørgsmålet om komplementaritet og det hensigtsmæssige i eventuelt at udvikle nationale foranstaltninger på grundlag af Kommissionens meddelelse. Den relevante tekst indgår i Rådets (miljø) konklusioner fra mødet den 2. marts 2009.
Claude Moraes
(EN) Fru formand! Hvad ville spørgetiden være uden vores irske kolleger og deres effektive, velformulerede bidrag? Jeg taler først nu, men det er faktisk henvendt til formandskabet.
Det, der ligger bag mit spørgsmål, er, at vi skal være klar over, at især vores unge vælgere - og jeg er sikker på, at jeg ikke er den eneste, der er i den situation - ønsker at bede dette formandskab midt i dets mandatperiode og ligeledes det svenske formandskab om at se nøje på, hvad det er, amerikanerne forsøger at gøre for at sikre, at der ikke er nogen konflikt - og hr. Vondra har også nævnt dette - mellem at håndtere den økonomiske krise, arbejdsløshed osv., og at tilskynde til handling på klimaområdet, fremme klimaændringspakken og tilskynde erhvervslivet til at deltage i en økonomi med lav CO2-udledning.
Jeg beder ikke om alverden, men vil bare bede Dem om at være klar over, at disse to målsætninger ikke gensidigt udelukker hinanden. Mange af vores unge vælgere i EU siger nøjagtig det samme til vores formandskaber.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! I lyset af virkningerne af klimaændringerne såsom lange tørkeperioder, faldende drikkevandsressourcer og ørkendannelse i Europa vil jeg spørge Rådet, om det overvejer at udvikle et europæisk vandingssystem.
Jeg mener, at investeringer i landbruget skal prioriteres højt under denne økonomiske krise. For EU's handelsbalance er landbruget et ekstremt vigtigt område, og vi skal sikre adgang til tilstrækkelige, tilgængelige fødevarer for Europas borgere.
Avril Doyle
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne minde Rådet om, at alle stats- og regeringschefer på topmødet i december vedtog en erklæring om, at en del af auktionsindtægterne inden for rammerne af en international aftale om klimaændringer, som skal indgås i København i 2009, for de lande, der ønsker det, kan blive anvendt til foranstaltninger til afbødning af og tilpasning til klimaændringerne i udviklingslande, som har ratificeret aftalen, især de mindst udviklede lande.
Mit spørgsmål er meget enkelt. Da erklæringer fra topmøder ikke offentliggøres i EUT eller registreres før udgangen af Deres formandskab, kan De så tillade, at hele indholdet af erklæringen fra topmødet i december føres til protokols her i Parlamentet? Det er yderst vigtigt, at vi får ført så vigtige erklæringer til protokols.
Alexandr Vondra
Jeg tror, at den står i konklusionerne fra Rådets (miljø) samling i begyndelsen af marts. Jeg har ikke papirerne her, men jeg skal nok kigge på det igen. Jeg mener, at jeg har læst den. Vi står foran Det Europæiske Råds forårssamling, og jeg forventer at få bekræftet alle disse ambitiøse mål.
Jeg ved ikke - og det giver anledning til andre spørgsmål - om vi kan finde penge nok til at hjælpe udviklingslandene med afbødnings- og tilpasningsforanstaltninger, for vi har jo kun lige indledt forhandlingerne med USA og andre partnere, og det ville ikke være nogen god idé at vise alle vores kort allerede nu.
Vi drøfter stadig spørgsmålet med amerikanerne. Viceministeren for miljø mødtes med Carol Browner i begyndelsen af denne måned, og Martin Bursík, den tjekkiske miljøminister, vil mødes med sine kolleger i Washington senere på ugen eller i begyndelsen af næste måned, tror jeg, så der er allerede indledt en dialog.
Ja, naturligvis finder vi fælles fodslag. Der er den økonomiske krise, og der er disse ambitiøse miljømål. De har ret i, at vi kan finde masser af synergi her, og der er ingen grund til at skændes. Hvis De læser planerne for den økonomiske genopretning i Europa, er der mange programmer, som har en grøn vinkel eller endog en grøn farve. Samtidig ligger der mange offentlige forklaringer foran os. Vilkårene i EU's medlemsstater er ikke nødvendigvis altid de samme, så jeg forventer, at der ligger et stort arbejde og en omfattende diplomatisk indsats foran os på dette område.
Om: Vejsikkerhed
I henhold til det tjekkiske formandskabs prioriteter gør det store antal trafikdræbte på Europas vejnet det nødvendigt at styrke indsatsen for at forbedre vejsikkerheden over hele EU.
Hvorledes påtænker formandskabet at gribe dette an?
Alexandr Vondra
Fru formand! Som spørgeren har påpeget, er forbedring af trafiksikkerheden og en nedbringelse af det store antal dødsulykker på Fællesskabets veje blandt det tjekkiske formandskabs prioriteringer inden for transportsektoren. Dette er ikke overraskende, eftersom vi er et land, der er placeret midt på kontinentet. Trafikintensiteten og de tilhørende farer har højeste prioritet for os.
Formandskabet deler Deres bekymring, og med henblik at forbedre situationen på kort sigt regner vi med at afholde en ministerdebat ved Rådets møde i foråret 2009 om den fremtidige udvikling inden for trafiksikkerhed i forbindelse med udarbejdelsen af en ny handlingsplan for trafiksikkerhed. Men eftersom Kommissionen har meddelt formandskabet, at den har til hensigt at udskyde vedtagelsen af denne nye handlingsplan, anser det tjekkiske formandskab denne forhandling for at komme for tidligt.
Et eksempel på konkrete foranstaltninger under vores formandskab inden for trafiksikkerhed er den endelige forhandling mellem Rådet og Parlamentet om et forslag til typegodkendelseskrav vedrørende den generelle sikkerhed for motorkøretøjer. Som De ved, lykkedes det for formandskabet og Parlamentets repræsentanter at nå frem til en aftale om dette forslag, og Europa-Parlamentet vedtog betænkningen i går. I den generelle sikkerhedsforordning er der krav om obligatorisk montering af elektroniske stabilitetskontrolsystemer på alle køretøjer og et avanceret nødbremsesystem og et system på tunge køretøjer, der kommer med en advarsel, hvis det forlader sin vognbane. Disse nye teknologier kan forbedre sikkerheden for køretøjer betydeligt, og det er klart, at det vil gavne trafiksikkerheden, når de indføres som standardsystem på nye køretøjer.
Aftalen ved førstebehandlingen vil give mulighed for at gøre elektroniske stabilitetssystemer obligatoriske på nye køretøjer fra 2011, et år tidligere end forudset i Kommissionens oprindelige forslag. Rådet er desuden netop gået i gang med at gennemgå Kommissionens handlingsplan for udvikling af intelligente transportsystemer (ITS) i Europa og det tilhørende forslag til et direktiv om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet samt for grænseflader med andre transportformer. Et af målene med begge disse initiativer er at forbedre trafiksikkerheden gennem anvendelse af informations- og kommunikationsteknologier inden for vejtransportsektoren.
Formandskabet har til hensigt at bede ministrene vedtage Rådets konklusioner om handlingsplanen på Rådets møde i marts 2009 og en generel fremgangsmåde eller en politisk aftale om ovennævnte forslag på Rådets møde i juni 2009. ITS' rolle inden for trafiksikkerhed vil også blive diskuteret på transportministrenes uformelle møde, der finder sted sidst i april i Litoměřice i mit hjemland.
Intelligente transportsystemer og anvendelsesområder som nødopkald og systemer til overvågning af chaufføren, hastighedsalarmer og alkolåse kan yde et betydeligt bidrag til at forbedre vores færdselssikkerhed. Elektroniske stabilitetssystemer og eCall vil alene kunne redde op til 6.500 liv om året i Europa, hvis de gennemføres fuldt ud. Eftersom formandskabet tillægger færdselssikkerhed stor betydning vil det gennemgå alle andre forslag, som Kommissionen snart vil forelægge, hvis der er tid til det i den korte periode frem til udgangen af juni.
Seán Ó Neachtain
(GA) Fru formand! Der er endnu et spørgsmål fra Irland, selv om det er på vores eget sprog denne gang. Hvad er efter Deres mening de vigtigste årsager til det store antal trafikdræbte? Har det tjekkiske formandskab til hensigt at udvikle en ny koordinering mellem de forskellige standarder i de forskellige europæiske lande vedrørende bilsyn. Mener De desuden, at man bør anvende mere end blot teknologi til at nedbringe antallet af trafikdræbte?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! EU har ikke gjort nok for at nedbringe antallet af trafikulykker. Trafiksikkerheden kan forbedres gennem investeringer i infrastruktur, forbedring af trafikanternes adfærd samt overholdelse af færdselsloven.
Kommissionen har fremsat forslag til et direktiv grænseoverskridende håndhævelse i forbindelse med bøder for overtrædelse af færdselsloven. Europa-Parlamentet har stemt for dette. Hvad er status for disse områder, og hvad er udsigterne til, at disse sager bliver godkendt af Rådet?
Jim Higgins
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne spørge Rådet, om det mener, at vi bør indføre specifikke mål for de enkelte medlemsstater med henblik på at nedbringe antallet af trafikdræbte i EU.
Mener Rådet for det andet, at vi er nødt til at håndhæve et system, der betyder, at en lovovertræder, der begår en lovovertrædelse i én jurisdiktion, kan retsforfølges ved domstolene i denne jurisdiktion, selv om den pågældende er vendt tilbage til sit hjemland?
Sidst, men ikke mindst hilser jeg Rådets oplysninger om eCall-systemet velkommen, men hvornår bliver dette obligatorisk i alle medlemsstater? Det er vigtigt i forbindelse med ulykker og navnlig eneulykker.
Alexandr Vondra
Fru formand! Først og fremmest kan jeg godt forstå, at disse spørgsmål er meget vigtige i valgkampen, fordi alle har en holdning til dette problem med færdselssikkerheden. Jeg mener, at vi skal være opmærksomme på en ting, nemlig at regeringerne og navnlig Det Europæiske Råd ikke kan være ansvarlige for hvert eneste liv på vores veje. Det er først og fremmest bilisternes eget ansvar.
Men naturligvis skal vi fokusere på dette spørgsmål, og jeg vil gentage, at det er noget af det, vi prioriterer, så vi er nødt til at komme videre med denne diskussion. Derfor har vi udvalgt dette som et af nøglepunkterne på dagsordenen for det uformelle transportministermøde sidst i april, og jeg vil helt sikkert fortælle min kollega i min regering, vores transportminister, hvor vigtigt dette spørgsmål er også for Dem.
Hovedtemaet for dette uformelle møde er indførelsen af det intelligente transportsystem (ITS) i EU. Færdselssikkerhed er helt sikkert et af de seks prioriterede områder, som Kommissionen identificerede i sin ITS-handlingsplan. Vi ønsker at komme videre med denne diskussion.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
