A kulturális ipar Európában (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Guy Bono jelentése a Kulturális és Oktatási Bizottság nevében, a kulturális iparról Európában.
Guy Bono
előadó. - (FR) Tisztelt elnök úr! A benyújtott jelentés Trüpel asszony kérésének eredménye - aki itt van, és akit üdvözlök - a 2007-es kulturális jelentés idejéről három évvel ezelőttről, ami nagyobb elismerést kér a kulturális iparnak, ami - jut eszembe - most már nagyobb az Európai Unióban, mint a gépkocsiipar; az Európai Unió aktív népességének 3,1%-át teszi ki, és a GDP 2,6%-át generálja.
Így tehát ezt a jelentést úgy készítettem el, hogy az ágazatban résztvevő lehető legtöbb emberrel egyeztettem. Így tehát szeretnék köszönetet mondani az ipar szakértőinek, valamint a webfelhasználói és fogyasztói szövetségeknek, és végül kollégáimnak a Kulturális Bizottságból mindazokért a megbeszélésekért, amiket ezen kritikus kérdésekről folytattunk.
Ez a jelentés a következő feltevésen alapul: a kultúra és a gazdaság mára elválaszthatatlanná vált. A gazdaságnak szüksége van a kultúrára, a kultúrának pedig a gazdaságra. Ennek fényében a kultúrát sürgősen vissza kell helyezni jogos helyére a lisszaboni programban. Ezt észben tartva számos javaslatot teszek ebben a jelentésben.
Az első egy munkacsoport felállítása, hogy feltárja a kapcsolatot a kultúra, a kreativitás és az innováció között a közösségi politikák összefüggésében.
Másodszor: alapvető fontosságú több helyet biztosítani a kulturális iparnak a közösségi finanszírozásban. Ebben a jelentésben tagállami szinten magán/állami finanszírozást javaslok, valamint egy olyan szabályozói és adóügyi keretrendszer elősegítését, ami előnyben részesíti a kulturális ipart, pontosabban az adójóváírások és a csökkentett ÁFA-kulcs alkalmazását minden kulturális termékre, beleértve az online munkát. Arra is felkérem a Bizottságot, hogy nézzék meg egy olyan program létrehozásának lehetőségét minden kulturális iparra, ami a MEDIA programhoz hasonló.
Harmadszor: ez a jelentés azt javasolja, hogy a kultúrát jobban bele kellene olvasztani az Európai Unió külpolitikáiba, mivel - és ezt ki szeretném hangsúlyozni - Európát a kultúrája teszi olyan gazdaggá, vagy talán inkább azt kellett volna mondanom, hogy kultúrájának sokszínűsége. Így tehát felkérem a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a fordítás támogatására szánt összeget.
Végezetül: ha megengedi, elnök úr, szeretnék visszatérni a szellemi tulajdonjogok témájához, ami e jelentés nagy számú módosító indítványának tárgyát képezi. Ebben a témában határozottan ellenzem egyes tagállamok pozícióját, akiknek megakadályozó intézkedéseit az olyan iparágak diktálják, akik nem képesek gazdasági modelljükön az információs társadalom igényeinek megfelelően változtatni. Az internet-hozzáférés kikapcsolása a célokhoz viszonyítva aránytalan intézkedés. Ez erős hatású büntetés, aminek komoly kellemetlen következményei lehetnek egy társadalomban, ahol az internet-hozzáférés alapvető a társadalmi bevonáshoz.
Hölgyeim és uraim! Azt hiszem, hogy különbséget kell tenni a tömeges szerzői jogi kalózkodás és a haszon indítéka nélküli fogyasztók között. A fogyasztók kriminalizálása helyett új gazdasági modelleket kellene felállítanunk, amelyek egyensúlyt teremtenek a kulturális tevékenységekhez és tartalomhoz való hozzáférés, valamint a kulturális sokszínűség és azok tényleges jutalmazása között, akik szellemi tulajdonjogokkal rendelkeznek. Úgy tűnik számomra, hogy ez az egyetlen mód, amivel Európa valóban beléphet a 21. századba.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Örülök, hogy itt lehetek és vitázhatok Bono úr jelentésén, és szeretnék köszönetet mondani közreműködéséért, valamint a bizottság munkájáért. Biztos vagyok benne, mint mondta, hogy a kultúra fontos az életünkhöz, és egyre központibb szerepet tölt be az Európai Unió jövője számára.
Szeretném hozzátenni, hogy jobban meghatározza Közösségünket, mint az üzlet vagy a földrajz. Nekünk is meg kell értenünk, hogy a kultúra segít, a kultúra alkot, a kultúra valami pozitív, nem fogyasztja a pénztárcánkat és nem ütközik szükségleteinkkel, hanem sok értéket hoz, beleértve a munkahelyeket és a növekedést. Ez volt az első alkalom, hogy az Európai Unió képes volt határozottan elismerni a tavalyi csúcs következtetéseit egy ideje felterjesztett tanulmányban, és most, az Európa kulturális programja a globalizáció világában című anyagban.
Három specifikus elemet, pontot szeretnék elemezni a jelentésből, mivel sok van, és nem szeretnék mindhez hozzászólni.
Először, arra kértek minket, hogy hozzák létre a kultúra, kreativitás és innováció európai vízióját. Az európai program, amiben most megállapodtunk, pont ugyanezt teszi. Erősítjük a tagállamok közti együttműködést, beleértve a kreatív iparágak előmozdítását. Ez egyike a három pillérnek. A munka egy részének arra kellene koncentrálnia, hogy miként mérjük pontosabban azt a hozzájárulást, amit ezek az iparágak a gazdasághoz tesznek, és hogyan a legjobb támogatni ezeket.
Másodszor, arra kértek minket, hogy nézzük meg a külső dimenziót. Ez egyike a program három prioritásának, és most nagyon aktívan bátorítjuk partnereinket, tagállamainkat, hogy ratifikálják az UNESCO-egyezmény- mivel nem minden tagállam és a világ többi országa tett így -, és biztosítsuk annak megvalósítását. Továbbá egyre inkább bevesszük a kulturális elemeket mind fejlesztési együttműködésünkbe, mind pedig a feltörekvő gazdaságokkal kapcsolatos bilaterális kapcsolatainkba.
Harmadszor: egyetértek Önökkel abban, hogy teljes figyelmet kell szentelni a 151. cikk megvalósításának az EU-politikákban. Igazán jó kapcsolatokat és együttműködést hoztam létre kollégáimmal, McCreevy biztos urat is beleértve, a belső piacról és a szerzői jog védelmének különböző szempontjairól. Biztos vagyok abban, hogy az Önök segítségével elérjük ezen szerződési cikkben lefektetett célokat.
Ugyancsak említik a művészek és kulturális dolgozók mobilitását, ami nagyon fontos helyet foglal el a programban, főleg az idei évben. A tagállamok már létrehoztak egy munkacsoportot ebben a témában, és a Bizottság végrehajt egy teszteljárást a művészek mobilitásáról, amit a Parlament tavaly javasolt.
A Bizottság támogatni fogja ezeket az erőfeszítéseket, főleg egy tanulmánnyal, hogy jobban megértsük a kultúra, kreativitás és innováció közti kapcsolatot, valamint egy másik tanulmánnyal arról, hogy miként segítsen a környezet a kreatív és kulturális iparágak fejlesztésében, beleértve a kis- és középvállalkozások támogatását és a kockázatvállalást.
Ezen kezdeményezések eredményei bekerülnek a kulturális és kreatív iparágakról szóló zöld könyvbe, amit a Bizottság 2009-ben akar publikálni.
Nagyon várom a vitát.
Rolf Berend
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! Az új technológiák egyre nagyobb teret nyernek Európa kulturális iparában. Így különös figyelmet kell szentelni a szellemi tulajdon védelmének.
Annak kellene lennie az Európai Unió és a tagállamok feladatának, hogy biztosítsák a szükséges forrásokat a szellemi tulajdonjogok tiszteletbentartására és védelmére. A kalózkodás leküzdése e tekintetben különösen fontos. Minden érdekeltnek tisztában kellene lennie jogaival és kötelezettségeivel a feladat közös megoldása tekintetében.
Bizottságunk jelentésében a figyelemfelkeltő és oktató kampányok mellett érvelt, különösen a fogyasztók tekintetében. A szellemi tulajdon értékeit magyarázó előkészítő és oktató intézkedések a fiatalok között kezdődnek az iskolában. Mégegyszer szeretném hangsúlyozni a bizottság azon véleményét, miszerint azon fogyasztók kriminalizálása, akik nem akarnak nyerészkedni, a digitális kalózkodás elleni küzdelem nem helyes megoldás.
Többször is hangsúlyoztuk, hogy az olyan ingyenes információs struktúrák, mint a világháló nagyon fontosak az európai kreatív szektornak, és egyensúlyt kell találnunk az internet nyitottsága és a szellemi tulajdon védelme között. Elnök úr! Engedje meg számomra ezzel kapcsolatban egy utolsó megjegyzést a 40 képviselő által beterjesztett 22a módosítás javított változatához. Képviselőcsoportom - az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták frakciója- egyértelműen kijelentették, hogy azért készült, hogy a módosítás első részét támogassa, és hogy hangsúlyosan elutasítsa annak második részét.
Katerina Batzeli
a PSE Képviselőcsoport nevében. - (EL) Tisztelt elnök asszony! Biztos úr! Akkor, amikor a hagyományos gazdaság ágazatok és iparágak jelentős visszaeséstől csökkennek, és a globalizáció nyomása az európai üzleteket jelentős versenyhátrányba juttatja, a kulturális iparágak ágazata egyike azon néhánynak, amelyek jelentős előnyöket nyújtanak a sokoldalú gazdasági, regionális, társadalmi és kulturális fejlődéshez. Ezen a ponton, a Szerződés 157. cikkén és az UNESCO a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és. Előmozdításáról szóló egyezményén felül, Európának megfelelő arányt kell célul kitűznie, hogy ebben az ágazatban segítsen a cégeknek, ügynökségeknek, produkciónk és szolgáltatásnak, hogy teljesen versenyképesek legyenek. Ezzel egyidőben Európának nem szabad kockáztatnia megkülönböztető kultúrák közti természetét vagy veszélyeztetnie sokszínűségét.
Biztos úr! Ezen okból kifolyólag azt hiszem, hogy következő év során, ami a kreativitás és innováció európai éve - amint azt Ön is említette - eljön az idő, hogy az EU aktívan forduljon a kulturális iparágak felé. Meg kell szabadulnunk attól a felfogástól, hogy azok luxust jelentenek; helyette specifikus politikák kellenek, hogy fellendítsük a beruházást ebbe a szektorba.
Tisztelt elnök asszony! Teljes mértékben támogatjuk Bono úr jelentését, amit azt hiszem, komolyan meg kellene vizsgálnia Figeľ biztos úrnak, hogy meg tudja vitatni és folytatni tudja kreatív munkáját.
Zdzisław Zbigniew Podkański
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Tisztelt elnök asszony! Gyakran találkozunk olyan esetekkel, ahol mellőzik a kultúra szerepét és jelentőségét. Az üzletet észreveszik, de a kultúrát véletlennek tekintik, egy fajta kiegészítőnek. Nem csupán a kultúra kulturális jelentősége van lebecsülve, hanem annak gazdasági és társadalmi jelentősége is.
Köszönöm ezt a jelentést; a kultúra egy másik bemutatását kapjuk benne. Kérem, nézzük a számokat. Az Európai Uniónak valamennyi tagállam GDP-jének 1%-a áll rendelkezésére, miközben a kulturális ipar önmagában a GDP 2,6%-át és a foglalkoztatás több, mint 3%-át nyújtja, így ez nagyon fontos probléma. Azonban ezek az adatok hiányosak. Tudjuk, hogy nem tartalmazzák a kézműves, iparművész és művészi munkák szerepét és jelentőségét, és nem tartalmazzák a kultúra által befolyásolt számos területet is. Így tehát úgy gondolom, hogy ez a jelentés fontos, és folytatnunk kell a munkát, és be kell vonnunk és támogatnunk kell Figel” biztos urat, mivel nagyon jó irányt követet - olyat, ami mindenkinek lehetőséget ad.
Helga Trüpel
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök asszony! Biztos úr! Hölgyeim és uraim! A Bono jelentésben oldottá válik a merev vita, ami egyrészt a kultúra azon fogalma között feszül, miszerint az tisztán maga a végcél, másrészt a kultúra teljes "piacosítása” között. A lisszaboni stratégia részeként hangsúlyozzuk a kreatív iparok jelentőségét a gazdasági növekedésben, anélkül, hogy azzal egyidőben a kulturális politikát alávetnénk a tisztán gazdasági megszorításoknak.
A kreatív és kulturális iparágak független gazdasági ágazatoknak tekintendők, és az utóbbi években a munkahelyek hajtóerejét jelentik Európában. Németországban például több munkahelyet hoznak létre, mint az autóipar, és az Európai Uniónak és tagországainak ennek megfelelően kellene alakítaniuk politikáikat. Azonban még mindig sok itt a tennivaló.
Mégegyszer szeretném hangsúlyozni - a szerzői jogot övező valamennyi komplikált érv ellenére -, hogy továbbra is meg kell találni a megfelelő politikai szabályokat a szellemi tulajdon termékeire a digitális világban, hogy egyrészt biztosítsuk a nyílt hozzáférést az internethez a magán végfelhasználók számára, másrészt új bevételi lehetőségeket hozzunk létre a kreatív tartalmat létrehozó művészek számára.
Miguel Portas
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (PT) Tisztelt elnök úr! Bono úr jelentése kiváló dokumentum, amit támogatunk. Rövid leszek és megjegyzéseimet a szerzői jog kérdésére korlátozom. A digitális előtti világ könyv- és lemezvásárlásait lehet a normális fogyasztói tendencia képének tekinteni. A fénymásolók és kazettás magnók csapást mértek a szerzők díjazására, de továbbra is a vásárlás maradt az uralkodó.
A digitális világgal érkezik a paradigmaváltás. Az internet azt jelenti, hogy az ötletek, információk és alkotások megosztása és ingyenes terjesztése sutba dobta a régi fizikai korlátokat. Ebben a világban a fizetés a múlté. Az alkotások ingyenes terjesztése a kultúra természetes sajátja. Profitért harcolunk a szerzői jogi kalózkodás ellen, de teljesen ellene vagyunk a fogyasztók kriminalizálásának. Még mindig szükségünk van korlátozásokra a digitális világban, mivel még nem találtunk más módot a szerzők megfelelő díjazására; azonban ezek a napok meg vannak számlálva.
Thomas Wise
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök asszony! Európa gazdag és sokszínű kulturális örökséggel rendelkezik, olyannal, ami gazdagítja életünket, nem csupán esztétikailag, hanem gazdaságilag is. Az ágazat az EU GDP-jéhez 2,6%-kal járul hozzá, amint azt már említették. Általánosságban magasabb növekedést mutat, mint a gazdaság, és több, mint ötmillió embert foglalkoztat.
Ez három nagyon egyértelmű oka annak, amiért a Bizottságnak le kell vennie a kezét, hacsak nem akarjuk azt, hogy a kultúra is a halászat és a mezőgazdaság útját kövesse. Azonban a kereskedelmi mérleg hiánya egyedül a filmnél évről évre nő az EU és az Egyesült Államok között, ahogy az európai közönségek inkább amerikai, semmint produkciókat választanak. Ez a hiány a legutóbbi adatok szerint csupán csak egy évben 7,2 milliárd font volt.
Azon korlátozásoktól mentesen, amit az állami támogatások szabnak ki rájuk, a hat legnagyobb amerikai filmvállalat 42,6 milliárd dolláros forgalmat mondhatott magának 2006-ban, míg az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet jelentése szerint az európai filmgyártás helyzete összességében romlást mutat. Ez azért van, mert a támogatások és a törvényi szabályozás nem ösztönzik a művészeket - bürokratákat és élősködőket nevelnek.
Christofer Fjellner
(SV) A kultúra lehetőségei az internet megjelenésével és terjedésével radikálisan változnak. Véleményem szerint ezek a változások szinte kizárólag pozitívak. A kultúra újjáéledt, demokratizálódott és széles körben elterjedt. Ennek ellenére az európai viták többsége mostanában azokra a problémákra összpontosít, amiket állítólag az internet okozott azoknak, akik részt vesznek a kulturális tevékenységekben. Ez sajnálatos.
Nem mondhatjuk, hogy a kultúrának nincsenek kihívásai. A szerzői jogok megsértése és az illegális fájlcserélés példák az ilyen kihívásokra. A jelentés nagy része szintén ezekre a problémákra összpontosít. Jelenleg sok javaslat van Európában arról, hogy miként kellene megbirkóznunk ezekkel a kérdésekkel. Mint polgárok, sajnos sok esetben kevés figyelmet szentelünk emberi jogainknak és alapvető szabadságainknak. Például talán a legellentmondásosabb ezen javaslatok közül most le akarja tiltani azokat az internetről, akik megsértették a szerzői jogokat.
Szeretném megragadni ezt az alkalmat arra, hogy ösztönözzem kollégáimat, fogadják el a jelentéshez előterjesztett módosításomat. Javaslatom, röviden, hangsúlyozza az internet kultúrában és demokráciában betöltött szerepét, de elutasítja azt az ötletet, hogy az egyes polgárokat eltiltsák az internet-hozzáféréstől. A szerzői jogok megsértését és a fájlcserélést olyan szankciókkal kell leküzdeni, amik arányosak, és amik tiszteletben tartják az emberi jogokat és alapvető szabadságokat. Véleményem szerint az, hogy eltiltjuk a magánszemélyeket az internet-hozzáféréstől a véleménynyilvánítás és tájékoztatás szabadságának komoly megsértése, és minden, csak nem arányos. Az internet több, mint egyszerű másológép vagy filmek és zenék illegális terjesztőcsatornája. Ez a szabad véleménynyilvánítás, tájékoztatás és kommunikáció arénája.
Az öcsémnek az internet olyan természetes, mint a TV-nézés vagy beszélgetés a szünetben az iskolaudvaron. És ugyanazokat a korlátozásokat vetjük ki a szerzői jogok megsértésekor, mint más módok esetében? Nem volt még olyan régen az, amikor egyetemre jártam, és ott sajnos sok diák illegálisan másolta a kurzusirodalmat, de az, hogy azzal büntessük őket, hogy megtiltjuk nekik a könyvolvasást, nyilvánvalóan értelmetlen lenne. Valakinek, aki ennivalót lopott a boltban, nem tiltjuk meg, hogy tejet vegyen, és annak, aki kerékpárt lopott, nem tiltjuk meg, hogy használják az utcát. Így ne csináljunk ilyen butaságot egyéb bűncselekményekkel kapcsolatban csak azért, mert az interneten követték el azokat. Köszönöm.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Köszönöm, elnök asszony!. Hölgyeim és uraim! Először az előadónak, Bono úrnak szeretnék gratulálni ehhez a kulturális iparról szóló jelentéshez, ami széles körét fedi le azon kérdéseknek, melyekre választ keres.
Egy olyan szemponthoz szeretnék röviden hozzászólni, amit prioritásnak tartok: az információs, kommunikációs és digitális technológiai társadalomban folyamatosan megjelennek a termelés és forgalmazás új formái, amik új lehetőségeket jelentenek az előállítóknak, alkotóknak, művészeknek és fogyasztóknak. Ebben az új kontextusban nélkülözhetetlen, hogy olyan új és kiegyensúlyozott formulákat találjunk, amelyek egyesítik az alkotók jogainak tiszteletben tartását és a polgárok hozzáférését ezen kulturális javakhoz.
Továbbá kettős kulturális és gazdasági szerepük folytán a kulturális ipar és az alkotók, beleértve a kis- és középvállalkozásokat, hozzájárulnak mind a kulturális sokszínűség támogatásához és új munkahelyek létrehozásához, mind pedig lehetőséget ad a gazdasági fejlődéshez, és tekintettel arra, hogy gazdaságunk egyik legdinamikusabb részét képezik, a kreatív szektor támogatása beruházásnak tekintendő. Így a kreatív tehetséget támogató élethosszig tartó tanulás elősegítése és az ágazat és az iskolák közti szinergiák jelenségének prioritás kellene jelentenie az európai politikákban.
Bernard Wojciechowski
(PL) Tisztelt elnök asszony! Hadd gratuláljak ehhez a fontos, kultúráról szóló jelentéshez. Az az állítást, miszerint ha mindent újra kezdhetne, a kultúrával foglalkozna, Jean Monet-nak tulajdonítják. Európa írott történelme két és fél ezer évre tekint vissza, és még milyen gazdag és változatos a tartalma. Kultúránk a civilizáció fejlődésének fontos része. Támogatni kellene a kultúrához kapcsolódó ipart támogató tevékenységet. Jó lenne, ha találhatnánk alapokat egy lengyelországi modern könyvtárhálózat kiépítéséhez, azokra az emberekre gondolva, akik nem engedhetik mag maguknak, hogy könyveket vásároljanak. Még mindig vannak olyan kerületek Varsóban, ahol nincsenek megfelelő egyetemi olvasószobák. Nincs működő könyvtárközi csererendszer. A fiataloknak a városközpontba kell menniük a tudományos munkákért. Az Egyesült Államok könyvtárrendszere szolgálhat mintául. Anyagi eszközök szükségesek a helyi könyvtárak fejlesztéséhez, melyek hozzáférést biztosítanának a szükséges anyagokhoz, így lehetővé tennék, hogy az emberek képezzék magukat.
Nem értek teljesen egyet a jelentés T preambulum-bekezdésével. A nemzeti identitás és a nyelv a kreativitás gyökerénél vannak. A modern európai kultúra csak akkor kezdődött el, amikor Dante és Petrarka olaszul kezdett írni. Az európai civilizáció fejlődésének oka mindig az emberi egyéniség terjedése és annak szellemi fejlődése volt, valamint az a tény, hogy az emberek ezt kihasználták, hogy saját közösségi életük tartalmát gazdagítsák.
Paul Rübig
(DE) Tisztelt elnök asszony! Biztos úr! A kultúra különösen erős és gazdasági tényező mindnyájunk részére, és láttuk, hogy sokmilliárdos összegeket generál Európában, hogy sokmillió alkalmazott vesz részt benne, és főként, hogy sok kis- és középvállalkozó aktív ezen a területen, és egyre kreatívabban és szenvedélyesebben aktívak lesznek a népességben.
Számomra fontos, hogy ezeknek a kulturális hajtóerőknek optimális hozzáférésük van az új digitális és audiovizuális formátumokhoz. Fontos, hogy be tudjuk mutatni magunkat a megfelelő közönségnek, és hogy új termékeket gondoljunk ki, főleg az élethosszig tartó tanulásban, mivel pont ezek az új és innovatív eszközök azok, amik megfelelően fejlesztik és támogatják a kreatív tehetségeket.
Mary Honeyball
Tisztelt elnök asszony! Nagyon szeretnék köszönetet mondani Bono úrnak jelentéséért, ami kiemeli a kreatív és kulturális ipar fontos szerepét, és főként az az egyre növekvő részt, amit gazdaságunkban betöltenek.
Amint azt legtöbbjük tudja, Londont képviselem, ami természetesen egyike Európa kreatív központjainak. Emiatt nagyon is tisztában vagyok azon előnyöknek, amiket a kreatív ipar hozhat egy környéknek. London kultúrája sokszínű, kreativitása viruló, és mivel a kulturális ipar jelentős szektort képvisel London gazdaságában, kifejezetten üdvözlöm azokat a javaslatokat, amik fenntarthatóságukat és növekedésüket támogatják.
Azonban ha ezt mondjuk, van egy nagy aggodalomra okot adó dolog, amire már hivatkoztunk egy másik jelentés vitája során a mai estén. Ez pedig a következő: bár az iparban nagyszámú alkalmazott nő, nincs sok magas beosztású nő a kreatív iparban, és nagyon remélem, hogy későbbi megfontolások során tudunk majd ezzel foglalkozni.
Ewa Tomaszewska
(PL) Tisztelt elnök asszony! A határozati tervezet felhívja a figyelmet a kulturális ipar virágzása és művészek határokat átlépő mozgása közti kapcsolatra; sürgeti a Bizottságot, hogy adjon ki egy, a termékek és szolgáltatások létrehozóinak belső piacáról szóló zöld könyv, ami lehetőséget biztosít a területen elért eredmények összehasonlítására. A jelentés hangsúlyozza a kultúra közösségi politikában betöltött szerepét, és a kulturális oktatás szerepét a személyiség és tudatosság fejlesztésében.
A kreativitás és a hozzáadott érték létrehozásában történő részvétel határozzák meg a kulturális ipar fontos gazdasági szerepét. Tényleges hozzájárulása a gazdasági fejlődéshez, főleg a zenei és a könyvkiadó szektor, sokszorosan meghaladja a kultúra fejlesztésére történt ráfordításokat. Gratulálok az előadónak.
Tomáš Zatloukal
(CS) A kulturális iparágak a hozzáadott értéket nyújtó szolgáltatásoknak fő biztosítói, amik a dinamikus, tudásalapú gazdaság alapját képezik. Fontos munkahelyteremtő forrásai a kreatív területeknek, ami jelentősen hozzájárul egy versenyképesebb Európai Unióhoz. A kulturális és kreatív iparágak jobb képzésen, oktatáson és tréningrendszeren keresztüli támogatására irányuló felhívás tükrözi ezt a helyzetet, főleg azáltal, hogy a kulturális és művészi szakokon a diákoknak az oktatás valamennyi szintjén professzionális képzést próbál nyújtani.
Támogatom a tagállamokhoz intézett felhívást, miszerint a vállalkozói tanulmányokat vegyük be a nemzeti középfokú és felsőfokú oktatási programokba, főként a bölcsész, művészeti és kulturális területeken. További előrelépésre van szükség a művészeti tanulmányok diplomáinak kölcsönös elismerése területén. Én is megkérném a Bizottságot, hogy szánjon nagyobb figyelmet a kulturális szektor speciális természetére minden, a belső piachoz, versenyhez, kereskedelemhez, üzlethez, valamint kutatáshoz és fejlesztéshez kapcsolódó politikában.
Ruth Hieronymi
(DE) Tisztelt elnök asszony! Egyszer és mindenkorra szeretnék kizárni mindenféle félreértést. Ez a jelentés nem arról szól, hogy bárki elől is elzárjuk az internet-hozzáférést. A Kulturális és Oktatási Bizottság ezt egyhangúlag elutasította.
Ez egy kiegyensúlyozott kapcsolat eléréséről szól a nyílt internet-hozzáférés és a szellemi tulajdon védelme között, és itt még mindig sok megoldandó feladat áll előttünk, valamint olyan eszközöket kell találnunk, melyek mindkét célt figyelembe veszik. Így tehát különösen kérem, hogy ezt a megközelítést kövessék a szavazatokban is.
Nicodim Bulzesc
Tisztelt elnök asszony! Nagyra értékelem ezt a jelentést, de szeretném tenni néhány észrevételt.
A kulturális iparágak témája szorosan kapcsolódik a kultúra gazdasági értékének témájához. Kultúrára most a gazdasági növekedés felé mutató eszközök tekintetében hivatkozunk, és mostanában sok tanulmány hangsúlyozza a kulturális tevékenységek gazdasági hatását. E tekintetben emlékezetükbe idézem a 2006-os Az európai kultúra gazdasága című tanulmányt, amit egy privát tanácsadó, a KEA European Affairs készített, és ami lenyűgöző számokat közöl a kulturális szektorról; azonban ezek a számok vitathatók, mivel az MP3-lejátszó, mobiltelefonok és a nyilvánosság ebben a tanulmányban ugyancsak "kultúrának” tekintendő.
Így tehát úgy érezzük, hogy zavarodottsághoz vezethet. Ha az ilyen gazdasági szempontokra fókuszálunk, és az olyan fontos dolgok, mint a kreativitás vagy a művészi potenciál második helyre szorulhat, hacsak nem derül ki, hogy eléggé jövedelmezők.
Azt a kulturális politikát támogatom, amelyik a kulturális sokszínűséget, művészi kreativitást és az egyének és közösségek művészi lehetőségeinek fejlesztését támogatja: ezek olyan irányelvek, amiket szerintem észben kell tartanunk a jövőbeli lépéseknél.
Ján Figeľ
A Bizottság tagja. - (SK) Érdeklődéssel hallgattam a vitát. Természetesen maga a jelentés is érdekes, és amint azt a Bizottság elnöke Batzeli asszony is említette, sok szempontból ösztönzést jelent a Bizottság, a tagállamok és kultúra és a kreatív iparágak világa számára.
Azt hiszem, hogy az jelenti a fő témát, fő célt, hogy átfogó képet kapjunk, hogy ezt az ösztönzést a figyelem középpontjába állítsuk és egy olyan környezetet hozzunk létre, ami kedvez a kreativitásnak, innovációnak, magának a kultúrának és a kultúra társadalmunkban és kapcsolatainkban betöltött helyzetének.
Engedjék meg, hogy szóljak néhány szót. Gazdaság nélkül nem élhetünk, de a kultúra ad jelentést kapcsolatainknak és identitásunknak, az határozza meg azokat az értékeket, amik a Közösségben egyesítenek bennünket. Ez a válaszom azoknak, akik azon aggódnak, hogy manapság minden gazdasági szempontból vizsgálunk, és hogy mindent pénzbeli értékekben fejezünk ki. A kultúra a pénznél többről szól, de fontos kreatív tőkeként látnunk, olyan dologként, ami munkahelyeket hoz létre és segít a gazdaság fejlesztésében. A kultúra hiánya a legtöbb esetben nem csupán a gazdaság visszaesését, eredményezi, hanem a politikáét és a társadalmét is. A kultúra hiányának tehát számos következménye van.
Ezért örülök annak, hogy a kreativitást és innovációt széles körben támogatják az Európai Bizottság 2009-re vonatkozó indítványát érintő javaslatok. Maga a formális indítvány már ebben a Parlamentben van, és remélem, hogy a törvényhozási folyamat hamarosan annak elfogadásához vezet, és a kreativitás és innováció európai évének előkészítéséhez.
Összefoglalásul csak egy pár szót szeretnék szólni a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemről. Úgy vélem, amint azt ma sokan teszik Önök közül is, hogy egyensúlyt kell elérnünk egyrészt a kultúrához történő hozzáférés, annak elérhetősége, a kommunikáció és a kulturális lehetősége, valamint másrészt a szellemi tulajdon védelme között. Le kell küzdenünk a szellemi tulajdonjogokkal történő visszaélést, mivel gyakran ez az oka a kisebb és gyengébb vállalatok összeomlásának. Ezen a véleményen van az Európai Bizottság is. Egyrészt az oktatáson keresztül lehet megoldani ezt a problémát: azzal, hogy felhívjuk a figyelmet a szellemi tulajdonjogok védelmének fontosságára és arra, hogy ne éljünk vissza a szabadságokkal. A másik módszer valamennyi érdekelt vagy ezen a területen felelősséggel rendelkező személy meghívása és megszervezése, hogy együttműködjenek, és hozzájáruljanak a szellemi tulajdonjogok védelméhez, miközben fejlesztik az elektronikus hálózatokhoz történő hozzáférést a modern kommunikációban. Végülis ez az, amit jelen indítványunkban elsőként javasoltunk: reformáljuk meg az elektronikus kommunikációs hálózatokat és szolgáltatásokat (Telcom-csomag), és az az Európai Bizottság álláspontja is, hogy harcoljunk a szerzői jogi kalózkodás ellen. Természetesen maguknak a tagállamoknak is sok tennivalójuk akad.
Ennyit szerettem volna mondani; köszönöm. Várom további együttműködésüket.
Guy Bono
előadó. - (FR) Tisztelt elnök asszony! Biztos úr! Azt hiszem, nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy mit is akarunk elérni. Annak ellenére, amit egyes tanulmányok el szeretnének velünk hitetni, az európaiaknak nem az illegális kulturális tartalmat letöltő 13%-a fenyegeti kultúránkat, hanem úgy tűnik számomra, hogy sokkal inkább az, hogy a kultúra néhány csoport kezében koncentrálódik, ami károsítja sokszínűségünket és így kulturális örökségünk gazdagságát is.
Csak egyetlen példát hozok fel, a lemezekét. Napjainkban a forgalomba hozott lemezek 95%-a négy nagy lemezcégtől érkezik. Azt hiszem, fontos biztosítani, hogy a fogyasztók számára valódi választék álljon rendelkezésükre, és szükség van a tartalom többféleségének biztosítására egy ilyen nagyon koncentrált piacon, ahol az innovációért és kreativitásért elsősorban felelősek nem nagyok, hanem kicsik. Említették a kis- és középvállalkozásokat. A biztos úr javasolt egy tanulmányt, ami azt hiszem, valóban érdekes ötlet.
A Sony és a BMG Bizottság által jóváhagyott egyesülése teljes mértékben ellentmond azon európai politikának, miszerint támogatni kell a kis- és középvállalkozásokat a zenei iparágban, amelyek több munkahelyet hoznak létre, mint a nagyvállalatok és a piaci szereplők 99%-át, az innovációnak pedig 80%-át képviselik ebben a szektorban. Úgy tűnik tehát, hogy sürgető szükség van a sokszínűség támogatására a kulturális ágazatban, ami a növekedés valódi motorja, és az egyének fejlesztésének eszköze.
Összefoglalásul annyit mondok, hogy a kultúrát sokszínűsége teszi gazdaggá, nem pedig fordítva.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2008. április 10-én, csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
John Attard-Montalto  
írásban. - A kultúra és a kreativitás központi szerepet játszanak az európai polgárság támogatásában. Mindkét elemet, a kultúrát és a kreativitást is figyelembe kell venni az EU eljövendő politikáinál.
A Bizottság támogatott egy elemzést az európai kultúra gazdaságosságáról, és fontos adatok kerültek napvilágra. Kiderült, hogy az általában vett kultúra jelentősen hozzájárul a gazdasághoz, sőt, sokkal jobban, mint azt korábban gondoltuk.
Öt évvel ezelőtt azt feltételezték, hogy a kulturális szektor az EU GDP-jéhez 2,6%-kal járul hozzá. 2004-ben az EU aktív népességének 3,1%-a ebben az ágazatban dolgozott. A kulturális tevékenységek és a gazdaság közti kapcsolatot Máltán és Gozón a Nemzeti Statisztikai Hivatal új keletű, 2007-es tanulmányából lehet megbecsülni, amiben összesen 5086 fő vett részt 34 tánciskolából.
Ezek a tánciskolák 109 főt alkalmaztak és közel 400 000 euró pénzügyi nyereséget termeltek. A teljes bevétel meghaladta az 1 millió eurót.
Ez csak egyetlen példa, ami bizonyítja a kulturális tevékenységek fontosságát a gazdaságban.
Neena Gill  
írásban. - Régióm, Közép-Anglia vezető szerepet tölt be a kreatív iparok kiépítésében, és már minden tizedik ember ebben a szektorban dolgozik. Ez a régió egyike az Egyesült Királyság kulturálisan legtöbbszínűbb régióinak, és bizonyítja, hogy a kulturális sokszínűség versenyelőnye a kreativitás és az innováció forrása lesz.
Azonban az EU-nak munkahelyek létrehozásának ösztönzésével a területen nagyobb elkötelezettséget kell vállalnia a kulturális iparágak támogatására, hogy szembeszálljon azzal, hogy az EU hagyományos iparágai a fejlődő országokba költöznek át.
Közös fellépésre és nagyobb pénzügyi segítségre van szükség az induló cégek és a kis- és középvállalkozások számára a kulturális iparágakban a hetedik keretprogramon, a strukturális alapokon és az Európai Szociális Alapon keresztül. Ez tovább hasznosítja majd az európai vállalkozók és dolgozók képességeit és tehetségét, hogy biztosítsuk, a szektor további fejlődéséhez szükséges ismeretek rendelkezésünkre állnak. Az EU-nak támogatnia kell a kreativitást a több innováció és vállalkozás érdekében.
A kultúrák közötti párbeszéd európai évében fel kellene ismernünk annak fontosságát, hogy a kulturális iparágak felhívják a figyelmet más kultúrákra és megismertetik azokat, és meg kell látnunk a szociális kohézióban betöltött jelentőségüket is. Hasonlóképpen sokat nyerhet Európa gazdaságilag saját kulturális sokszínűségéből.
Eija-Riitta Korhola  
írásban. - (FI) Szeretném megköszönni az előadónak a jelentés elkészítését, ami oly átfogóan foglalkozik a kulturális iparok sokarcú természetével és az azokhoz kapcsolódó problémákkal. Amikor a kulturális iparok helyzetéről tűnődünk az európai társadalomban, akkor két alapelvről nem szabad megfeledkeznünk.
Először: meg kell értenünk, milyen fontos a kultúra az emberek életminőségéhez. A kulturális termékek növelik a jólétet. A Közösség elismeri, hogy az európaiaknak alapvető jogaik vannak az oktatáshoz, ami magában foglalja az emberek kultúrához való jogát. Így tehát alapvető emberi jogokról beszélünk.
Másodszor: meg kell értenünk, mennyire fontos a kultúra azoknak, akik létrehozzák. Sokak számára a munka nem csupán szenvedély - megélhetés is. A munkáért kapott megfelelő fizetség alapjog. A törvényhozókon múlik, hogy biztosítsák, az ilyen emberek olyan környezetben dolgozhatnak, ami nem károsítja jogaikat. Nincs kulturális teljesítmény alkotók nélkül, és ha nem kapnak fizetséget az elvégzett munkáért, akkor az eredmény a kulturális növekedés korlátozása.
A kulturális iparágakkal kapcsolatos törvényi szabályozásnak, így például a szellemi tulajdonjogok és a szomszédjogok védelmének, tehát mindig meg kell találnia a helyes egyensúlyt a kultúra két társadalmi dimenziója között. Ehhez a törvényhozó részéről speciális érzékenység szükséges. Fel kell ismerni, hogy a kulturális iparágak nagyon különleges szektort képeznek, és így speciális jogi helyzetet igényelnek.
Egyértelműen az információs technológia jelenti a legnagyobb kihívást a kulturális iparágak számára. Egyértelműen nyernek a technológia és az információs piac fejlődésével, de ezzel egyidőben védelemre is szorulnak az új rendszerek használatakor.
Szükségünk van arra is, hogy a Bizottság gyors intézkedéseket hozzon a szellemi tulajdon és a kultúra, illetve a gazdaság közti kapcsolat tisztázására. Az jelenti a fő kihívást, hogy miként garantálhatjuk a jogok tulajdonosainak és minden egyéni iparnak a tisztességes és valódi díjazást az elvégzett munka után, miközben biztosítjuk azt, hogy a fogyasztók számára a kulturális termékekből legyen választék és azokhoz könnyen hozzá lehessen férni.
Marianne Mikko  
írásban. - Ahogy az anyagi javak termelése egyre inkább a kereskedelem és a kiszervezés tárgyát képezi, Európában nő azoknak a száma, akik tehetségüket kulturális javak előállításának szolgálatába állítják.
Az Európai Bizottság részéről megrendelt KEA-tanulmány jelentősen alábecsülte a kulturális iparágak hozzájárulását gazdaságunkhoz és társadalmunkhoz. Míg az EU aktív népességének lehet, hogy csak 3,1%-a generál közvetlenül monetáris értéket a kulturális területen, hatásuk szinte életünk minden aspektusában észlelhető.
A popkultúra kulturális és társadalmi üzeneteket hordoz. A zenészek és színészek hozzájárultak a zöld gazdasági hullám elindításához. A zene és a film erőteljesen támogatják az emberek közti nagyobb egyetértést, valamint az európai értékek megértését. Elnyomórészt a kulturális iparágak hozták létre az új technológiák iránti igényt a digitális platformok számára.
Így tehát alapvető fontosságú, hogy az európai kulturális iparágak továbbra is életképesek maradjanak. Mindenekelőtt azt kell biztosítanunk, hogy a kreatív emberek fenn tudják magukat tartani kreativitásukból. Ez azt jelenti, hogy lehetővé kell tennünk az alkotók számára, hogy a lehető legszélesebb körben forgalmazzák munkáikat anélkül, hogy attól kellene tartaniuk, hogy a viszonteladó vagy a fogyasztó visszaél velük.
Továbbra is ezt tartom a jelentés lényegi motívumának, és köszönetet mondok ezért az előadónak, valamint kollégáimnak, akik megosztották velünk gondolataikat.
