A megtévesztő gyakorlatot folytató, címjegyzékekkel foglalkozó társaságokról szóló jelentés (rövid ismertetés)
Elnök
- A következő napirendi pont Busuttil úr Petíciós Bizottság nevében készített jelentésének rövid ismertetése a szakmai címjegyzékekkel foglalkozó társaságok megtévesztő reklámja elleni küzdelemről (0045/2006, 1476/2006, 0079/2003, 0819/2003, 1010/2005, 0052/2007, 0306/2007, 0444/2007, 0562/2007 stb. számú petíció).
Simon Busuttil
előadó. - (MT) Ezt a jelentést azért állítottuk össze, mert az Európai Parlament több mint 400 petíciót kapott a polgároktól, egész pontosan kisvállalkozásoktól, amelyek reklámcsalás áldozatául estek azzal, hogy akaratuk ellenére kereskedelmi címjegyzékbe vették őket. Az áldozatok ehhez hasonló formanyomtatványt kaptak azzal, hogy töltsék ki, miközben azt hitették el velük, hogy ingyenesen fognak megjelenni a jegyzékben. Azonban a későbbiekben levelet kaptak, amelyből kiderült, hogy tudtukon kívül szerződést kötöttek, amely körülbelül 1000 euró fizetési kötelezettséget jelent három évig. Ezen okból kifolyólag tekintjük megtévesztőnek e jegyzékeket. Szeretném hozzátenni, hogy ezekben a petíciókban a leggyakrabban említett cég az European City Guide címjegyzék tulajdonosa. Érdemes megjegyezni, hogy ez a cég jelentős nyomást gyakorolt e Ház képviselőire, arra téve kísérletet, hogy megállítsa vagy aláássa a ma ismertetett jelentéseket. Azonban szerencsére nem járt sikerrel - annak ellenére, hogy nem mindig adott nekünk helyes tájékoztatást. Milyen eredményeket hozott a jelentés? Megállapítottuk, hogy egy nagyon valós probléma áll fenn, amely széles körben elterjedt, és amelyet az egész Európai Unióban nyomon lehet követni. Kiderült, hogy ez számos kisvállalkozást, szakembert és más egyént érint, akik nem feltétlenül cégtulajdonosok. Úgy találtuk, hogy ez a probléma transznacionális, és nem csupán jelentős pénzügyi hatása van, hanem komoly pszichológiai hatást is gyakorol a csalás áldozataira, akiket rávesznek az űrlap kitöltésére, majd később zaklatnak a cég munkatársai a fizetés behajtása miatt. Mi a javaslatunk a jelentésben? Először is összeállítunk egy intézkedési listát a tudatosság szintjének fokozása, illetve az átvert áldozatok számának csökkentése érdekében. Másodszor is biztosítanunk kell a hatályos európai jogszabályok megfelelő végrehajtását. Itt kell megjegyeznem, hogy minden alkalommal, amikor ezt az ügyet felhoztuk a Bizottságnál, azzal válaszolt, hogy a tagállamok az európai uniós jogszabályokat saját megítélésük szerint hajtják végre nemzeti szinten. Ennek tudatában vagyunk, ugyanakkor szeretném emlékeztetni a Bizottságot arra, hogy az Európai Bizottságnak kötelessége az európai uniós jogszabályok hatékony tagállami végrehajtásának biztosítása. Az adott probléma jobb kezelése érdekében az európai jogszabályok módosítására is javaslatot teszünk. Megállapítottuk például azt, hogy az osztrák modell példamutató, mivel Ausztria megváltoztatta nemzeti szabályozását, hogy e megtévesztő kereskedelmi jegyzékekre vonatkozzon. Végül megemlíteném, hogy segíteni kell az áldozatokat azzal a tanáccsal, hogy ne fizessenek ezeknek a kereskedelmi jegyzékeket vezető cégeknek, amíg nem kértek megfelelő jogi tanácsot. Mielőtt befejezném, szeretném szívből megköszönni a Petíciós Bizottságnak, hogy egyhangúlag támogatta e jelentést, és szeretnék köszönetet mondani valamennyi kollégámnak. Emellett szívből jövő köszönet jár a bizottság titkárának, David Lowe úrnak. Ha a jelentés elfogadásra kerül, két egyértelmű üzenetet fog küldeni - először is az áldozatoknak meg fogja mutatni, hogy megértjük a helyzetüket, és teljes mértékben mögéjük állunk, másodszor pedig a megtévesztő gyakorlatot folytató, kereskedelmi jegyzékeket vezető cégeknek, akiket figyelmeztetünk arra, hogy vessenek véget csalárd tevékenységeiknek, mert az Európai Parlament nyomon követi azokat.
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (FR) Elnök úr, a Bizottság elismeri az Európai Parlament e jelentés szövegezése során tett erőfeszítéseit, és aktívan meg fogja vizsgálni a következtetéseit.
Szeretném kiemelni, mint ahogyan maga a jelentés is világosan mutatja, hogy amíg a kérdéses probléma társaságok közötti kapcsolatokra vonatkozik, a fogyasztóvédelemre vonatkozó közösségi jogszabályozás jelentős része - azon belül az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatáról szóló 2005/29/EK irányelvet és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet - nem érvényes.
Azonban egy bizonyos formájú védelmet biztosít az összehasonlító és megtévesztő reklámról szóló 2006/114/EK irányelv. Ezen irányelvekkel összhangban a hatóságokra és/vagy az illetékes bíróságokra hárul a felelősség a jogszabályozások alkalmazásának nyomon követése tekintetében e társaságok tevékenysége folytatásának helye szerinti tagállamokban, hogy eseti alapon eldöntsék, hogy egy bizonyos kereskedelmi kommunikáció megtévesztő-e, és hogy meghozzák a megfelelő kényszerítő intézkedéseket.
Szeretném azt is hangsúlyozni, hogy számos hatóság és illetékes bíróság, például Spanyolországban és Belgiumban, máris kényszerítő intézkedéseket hozott e gyakorlat ellen, számos pozitív eredménnyel.
A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv hatálya nem terjed ki a társaságok közötti kereskedelmi gyakorlatokra, mivel nem szól semmiféle érv a tisztességtelen versenyre vonatkozó nemzeti jogszabályok teljes harmonizációja mellett. Az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen gyakorlatárról szóló, teljes mértékben harmonizált irányelv rendkívül ambiciózus javaslat volt, amely megbukott volna, ha hatályát kiterjesztik a a társaságok közötti tisztességtelen versenygyakorlatokra.
A javaslatot és a Tanácson belüli munkát eredményező konzultációs megmutatta, hogy alig volt támogatás az irányelv hatályának kiterjesztésére a vállalkozások közötti tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra. Míg bizonyos tagállamok amellett voltak, hogy az irányelv hatályát ki kell terjeszteni a tisztességtelen versenyre, mások támogatásukat adták a fogyasztóvédelemre, de ellenezték a tisztességtelen verseny szabályaira vonatkozó további harmonizált rendszer uniós szintű bevezetését.
Bár a Bizottság nem tud fellépni az említett gyakorlatokat folytató társaságok ellen, törekszik arra, hogy figyelmeztesse a társaságokat erre a problémára: különböző európai szakmai szervezetnek számol be róla. Ezt a témát külön felvetették a Business Support Network keretében, és ugyanakkor az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felszólítja a tagállamokat, hogy védjék kis- és középvállalkozásaikat a tisztességtelen gyakorlatoktól. A Bizottság továbbra is meg fogja vizsgálni a további módszereket a társaságok figyelmének felhívására, ha szükségesnek tartja.
Továbbá a Bizottság írásban hívta fel az érintett tagállamok - Spanyolország, Ausztria és Németország - illetékes hatóságainak figyelmét a helyzet folyamatos fennállására, és írásban kért azoktól további információt. A beérkezett válaszok meglehetősen egyértelművé teszik, hogy a nemzeti hatóságok tudnak erről a problémáról, és rendelkeznek az ezt kezelő szabályozással, ahol szükséges, ott már alkalmazták az előírt intézkedéseket.
Elnök
- A vitát lezárom.
A szavazásra 2008. december 16-án, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Richard Corbett  
írásban. - Mivel a megtévesztő társaságok ellen évek óta kampányt folytatok, örömmel támogatom e jelentést.
Ez a probléma átnyúlik a határokon. Európa-szerte minden évben több ezer társaság, jótékonysági szervezet és önkéntes csoport ír alá egy jegyzékhez tartozó, teljesen ártatlannak tűnő formanyomtatványt. Valójában egy összetett szerződésre veszik rá őket, majd agresszív követelésekkel kell szembenézniük, és nincs felajánlás a szerződés felmondására.
Rendkívül fontos lezárni azokat a jogi kiskapukat, amelyek lehetővé teszik e megtévesztő társaságok működését.
Nyomatékosan felkérem a Bizottságot, hogy kövesse e jelentés fő ajánlásait, és terjessze a Parlament elé a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv hatályának kiterjesztését, hogy külön megtiltsa az ilyen jegyzékekbe való felvétel reklámozását, hacsak nem tájékoztatják a jövőbeli ügyfeleket a reklámban, hogy fizetés ellenében történő szerződést kínálnak.
Ezen ajánlások jogilag egyenesek - Ausztria "tálcán nyújtotta át” a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv átültetését e rendelkezés beiktatásával -, de számottevően javítanák a társaságok és más szervezetek védelmét, akik áldozatul esnek e csalásoknak, és egyértelmű jelzést küldenének a jegyzékcsalóknak, hogy a napjaik meg vannak számlálva.
