Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő naprendi pont a kérdések órája (B7-0009/2011). A Tanácshoz a következő kérdéseket intézik:

Tárgy: Jogállamiság Szerbiában
Hogyan vélekedik a Tanács a szerb jogállamiság alakulásáról, különösen azon kétes eljárás ismeretében, amelyet a dél-szerbiai Preševo-völgyben élő albán kisebbséghez tartozó állítólagos gerillák ellen folytatnak?
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - (HU) A Tanácsnak a szerb jogállamiság alakulásával kapcsolatos véleményét a 2010. december 14-i tanácsi következtetések tartalmazzák. A Tanács ebben a következtetésében üdvözölte, hogy Szerbia folytatja reformütemtervének végrehajtását és további eredményeket mutat fel az Európai Unióval kötött ideiglenes megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása terén. A következtetésekben a Tanács azt is megállapította, hogy Szerbia továbbra is jó eredményeket ér el a stabilizációs és társulási megállapodás szerinti kötelezettségeinek teljesítésében. Az országnak ugyanakkor további erőfeszítéseket kell tennie, elsősorban az alábbi területeken: a közigazgatás reformja, az igazságszolgáltatás reformját is magában foglaló jogállamiság, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint az üzleti környezetnek a javítása. A Tanács nem vitatta meg a szerb jogállamiság alakulását annak a konkrét eljárásnak a vonatkozásában, amelyre a tisztelt képviselő úr hivatkozik.
Bernd Posselt
(DE) Azt követően, hogy feltettem a kérdést, a Koszovóban elkövetett bűncselekmények vádjával kirakatpert folytatattak egy albán nemzetiségű szerb állampolgárokból álló csoport ellen, melynek során a különleges bíróság a kiszabható legsúlyosabb büntetésekben részesítette a csoport tagjait. Nem gondolják, hogy Szerbia helyett inkább az https://iate.cdt.europa.eu/iatenew/manipulation/dataentry/EntryDetailview.jsp?lilId=933679&srclang=en&trglang=hu&fromresults=true" európai uniós jogállamiság-missziónak (EULEX) kellett volna eljárnia ebben az ügyben? Szeretném megkérni Önöket, hogy járjanak utána és vizsgálják meg részletesebben ezt a konkrét ügyet, amelyre én rákérdeztem.
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - (HU) Nagyon szépen köszönöm képviselő úrnak. Azt tudnia kell, hogy a Tanácsnak minden bővítéssel és bármiféle stabilizációs és társulási egyezménnyel kapcsolatos álláspontjában meghatározó az, hogy 1993-ban Koppenhágában az Európai Tanács lefektette az úgymond csatlakozási kritériumokat, és ebben az emberi és kisebbségi jogok tisztelete is szerepel, és a Tanács számára nem lehet más fontosabb, mint ez az elv a tárgyalások során. Azt tudom mondani Önnek, hogy kérését természetesen a Tanácsot képviselő magyar elnökség tudomásul veszi a problémát, átérzi a történet súlyát, és ahogy minden csatlakozási és társulási megállapodási procedúrában, itt is kiemelten figyel ezekre a kérdésekre.
Daniel Caspary
(DE) Elnök úr! Bernd Posselt kérdéséhez kapcsolódóan lenne még egy kiegészítő kérdésem a Tanácshoz. Képviselőtársam már rákérdezett arra, vajon a Tanács elképzelhetőnek tartja-e, hogy kifejezetten e konkrét ügy kapcsán újra felvegye a kapcsolatot a kormánnyal és a helyi illetékesekkel. Szeretném tehát újra megkérdezni a Tanács elnökségét: elképzelhetőnek tartja, hogy e konkrét ügy kapcsán helyi illetékesekkel lépjen kapcsolatba?
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - (HU) Elnök úr! Természetesen, ahogy említette a tágabb összefüggést és azt a szellemiséget, amiben a Tanács a hasonló kérdésekhez viszonyul, azt tudom Önnek mondani, hogy folyamatban van Szerbiának a csatlakozása, hiszen begyújtotta a csatlakozási kérelmet, és azt gondolom, hogy most újabb fázisba érkeztünk, hiszen Szerbia válaszolt a kérdőívre, amelyet az Európai Bizottság bemutatott. Ezeket a válaszokat január 31-én átadta. Természetesen a csatlakozási folyamatban minden fontos kérdésre, az ilyen kérdésekre is, mind az Európai Bizottság, illetve mind a Tanács természetesen megkülönböztetetten odafigyel.

Tárgy: A kis- és középvállalkozások és a magyar elnökség
A Tanács magyar elnökségének egyik megfogalmazott célja a kis- és középvállalkozások (kkv-k) helyzetének javítása. Kicsit bővebben kifejtené-e a Tanács ezt a kérdést, gyakorlati részletekkel szolgálva arra vonatkozóan, hogyan segíti majd a túlélésért küzdő kkv-kat?
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - (HU) A kis- és középvállalkozások létfontosságú szerepet töltenek be az európai gazdaságban. Működésük keretfeltételeinek javítása a magyar elnökség egyik kiemelt prioritása. Az elkövetkező hónapok során az elnökség figyelmének középpontjában az Európa 2020-as stratégia és az abban foglalt, az innovációra és az iparpolitikára irányuló kiemelt kezdeményezések végrehajtása, valamint a belső piac teljes körű kiépítése áll majd, mivel az európai kis- és középvállalkozásoknak mindössze 8%-a végez ebben a pillanatban határon átnyúló tevékenységet.
A Mario Monti, egykori biztos úr által készített jelentés alapján e kiteljesítés keretében fel kell számolni a belső piac működését még akadályozó korlátokat. Ezt úgy tudjuk elérni, ha valamennyi irányelvet, így elsősorban a szolgáltatás irányelvet - ezzel a kérdéssel ez a Parlament ezen a plenáris ülésszakon foglalkozott is - pontosan és kellő időben végrehajtjuk és érvényre juttatjuk, hogy fogyasztóbarát megoldásokat kínálunk az egységes eurófizetési térségben, a SEPA-ban, hogy a határokon átnyúló tevékenységet folytató üzleti tevékenységet folytató üzleti vállalkozások számára megkönnyítjük az adózási szabályoknak való megfelelést, valamint előmozdítjuk egy kkv-barát uniós szabadalom elfogadását - és a Parlament egy nagyon fontos döntést hozott itt e témában a hétfői vita után, kedden -, és mindennek, ami ugye előfeltétele, mindaz, amiről eddig beszéltem, hogy a kis- és középvállalkozásokat arra inspiráljuk, hogy minél több innovációs beruházásba fogjanak bele.
Emellett a magyar elnökség foglalkozni fog az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagnak, ennek a "small business act”-nek a félidős felülvizsgálatával is. E csomagnak valóságos magna chartának kellene lennie a kis- és középvállalkozások számára. Az elnökség továbbá átfogó megközelítést kíván előmozdítani az új, integrált iparpolitikára vonatkozóan, aminek keretében arra törekedünk, hogy minden olyan információs, pénzügyi és technikai támogatásbeli korlátot felszámoljunk, amelyek gátolják, hogy a kis- és középvállalkozások ténylegesen a zöld gazdaság gerincévé válhassanak.
Emellett törekvésünk, hogy a jobb és intelligensebb szabályozás, valamint az intézményi változtatások segítségével csökkentsük az adminisztratív terheket és az állami működtetés kockázatát. Meggyőződésünk, hogy létfontosságú a kkv-k innovatív kapacitásának a megerősítése, és ez megkívánja az innováció új megközelítésének kialakítását, amely a nem technológiai innováció előmozdítására összpontosít. Emlékeztetni szeretném önöket, hogy az Európai Tanács is nagyon fontos döntéseket hozott február 4-én innováció témában.
Azt a kulcsfontosságú kérdést illetően, hogy a kis- és középvállalkozások miként jutnak finanszírozáshoz, arról azt lehet elmondani, hogy mi elkötelezettek vagyunk amellett, hogy garanciák, innovatív pénzügyi eszközök és kedvező feltételeket kínáló bankok révén támogassuk az egészséges kis- és középvállalkozások hitelhez és kölcsönhöz való hozzájutását.
Végezetül szeretném hozzátenni, hogy a magyar elnökség javaslatokat fog benyújtani a Tanácsnak a kutatás és fejlesztés területén működő nagy költségvetésű, többéves uniós kiadási programok középtávú értékelésére vonatkozóan, amelyek fontos, a kkv-kat célzó támogatási eszközöket is magukban foglalnak majd, így például a kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmust, az RSFF-et is.
Jim Higgins
(GA)
Elnök asszony! Gratulálni szeretnék az elnökségnek ahhoz, hogy idáig eljutott és üdvözlöm a miniszter kijelentését. A kisvállalkozások egyik legnagyobb problémája a túlzott mértékű bürokrácia - angolul mi ezt hivatalnokszellemként vagy paragrafusrágásként emlegetjük. Barroso elnök úr 2004-ben azt ígérte, látványosan cselekedni fog a probléma megoldása érdekében, idáig azonban nem láthattuk ennek jelét. A hivatalban lévő magyar elnök kijelentése után kifejezetten optimistának érzem magam, ha mondhatok ilyet. Rendkívül fontos, hogy minden tőlünk telhetőt megtegyünk a probléma megoldása érdekében, tekintve, hogy az komoly nehézségeket okoz az érintettek számára.
Zigmantas Balčytis
(LT) Elnök úr! Még 2008-ban a Tanács jóváhagyta az Európai Beruházási Bank egy 15 milliárdos csomagjának szétosztását, amelyet a kis- és középvállalkozások megmentésének fő eszközéül szántak a válság alatt. A közzétett jelentésből kiderül, hogy meglehetősen alacsony szinten használták fel a forrásokat és főként nagyvállalkozások részesültek azokból, miközben a kisvállalkozások nem jutottak hozzá a kért támogatáshoz. Hogyan kívánja biztosítani a magyar elnökség, hogy becsületesen használják fel a kis- és középvállalkozások támogatására már elfogadott eszközöket?
Nicole Sinclaire
Azon gondolkodom, vajon képviselőtársaim is egyetértenek-e vele, mennyire kiábrándító, hogy a west midlandsi képviselőtársam, a https://iate.cdt.europa.eu/iatenew/manipulation/dataentry/EntryDetailview.jsp?lilId=3510781&srclang=en&trglang=hu&fromresults=true" Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság elnöki posztját betöltő Malcolm Harbour által támogatott írásbeli nyilatkozat alig kapott támogatást.
Ma küldött e-mailjében arról számol be, hogy a 736 képviselőből mindössze 184-en írták azt alá. Ez vajon azt jelentené, hogy az európai kisvállalkozások tekintetében nem jöhet létre együttműködés, tehát ténylegesen a tagállamokra hárulna az a feladat, hogy törődjenek kisvállalkozásaikkal?
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - Engedjék meg, hogy először Jim Higgins szabályozási környezettel kapcsolatos kérdésére válaszoljak, tekintve, hogy az rendkívül fontos a kis- és középvállalkozások létezésének és munkakörülményeinek szempontjából.
A jogszabályok és politikák kialakításakor a "gondolkozz előbb kicsiben” alapelv alkalmazása alapvető fontosságú az általunk kialakítani kívánt új kerethez. Ez nem csupán európai uniós szinten, hanem - és remélem, egyetértenek velem -minden szinten, így nemzeti, regionális és önkormányzati szinten is fontos.
A Bizottság felülvizsgálta az állami támogatásokról szóló jogszabályait annak érdekében, hogy tagállamait a kis- és középvállalkozásoknak jutatott támogatások növelésére ösztönözze az olyan kulcsfontosságú területeken, mint például a képzés, a kutatás és fejlesztés és a környezetvédelem, hogy ez által vessen véget a mostani helyzetnek, amelyben a támogatások nagy része nagyvállalkozásokhoz kerül.
Tovább ösztönzi a gazdasági tevékenységet és új munkahelyeket teremt a tagállamok megállapodása arra vonatkozóan, hogy kevesebb legyen a hozzáadottérték-adó a helyben nyújtott szolgáltatásokra nézve, méghozzá az olyan munkaerő-igényes szolgáltatások esetében is, mint a fodrászat, a vendéglátás és a javítási szolgáltatások, a Bizottság pedig melegen üdvözli ezt a határozatot.
A jobb szabályozás területén a Bizottság már fontos jogalkotói kezdeményezéseket terjesztett elő. Javaslatot fogadott el a hozzáadottérték-adóval kapcsolatos irányelv felülvizsgálatára és az elektronikus számlázás előtt álló akadályok elhárítására irányulóan, amely középtávon több milliárd eurónyi költségmegtakarítást jelenthet.
Februárban a Bizottság egy olyan javaslatot is előterjesztett, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kevesebb teherrel járó számviteli követelményeket állítsanak a mikrovállalkozások elé, így teljesítve a kisvállalkozásokra vonatkozó cselekvési tervben vállalt kötelezettségeket. Ezáltal akár 6 milliárd euróval is csökkenthető a teher. A Bizottság minél hamarabbi megállapodásra ösztönzi a tagállamokat annak érdekében, hogy a tagállamok, amelyek élni kívánnak vele, kihasználhassák ezt a lehetőséget, így tehát nekünk a Tanácsban mindenképpen ezen az úton kell továbbhaladnunk.
A Bizottság részletesen elemzi továbbá a lehetséges adminisztratív terheket bármely új jogalkotási javaslathoz kapcsolódóan, tehát nemcsak a kis- és középvállalkozások vonatkozásában. Számos jó javaslatot terjesztettek elő, a Versenyképességi Tanácsban pedig ezt a vonalat követjük, és arra törekszünk, hogy a lehető leggyorsabban oldjuk meg a lehető legtöbb ilyen problémát.
Rátérve a második kérdésre, a finanszírozási lehetőségek elérésével kapcsolatosan már a bevezető megjegyzésemben próbáltam utalást tenni. Az Európai Beruházási Bank 2008-ban 1 milliárd eurót kölcsönzött a kis- és középvállalkozók számára a hitel-kínálat bővítéseként, amely 2007-hez képest 60%-os növekedést jelent.
Célunk, hogy a jövőben több pénzt fordítsunk ezekre a kérdésekre. Nagyon jól emlékszem, hogy korábban képviselőként én voltam az egyik Európai Beruházási Bankkal (EBB) kapcsolatos vélemény felelőse. A véleményben értékelést készítettem a Gazdasági és Monetáris Bizottság számára. Megemlítendő, hogy az EBB rendkívül gyorsan reagált a megváltozott körülményekre és megváltoztatta prioritásainak sorrendjét. Ezért üdvözöltük az EBB által végrehajtott változtatásokat.
Egyetértek Önökkel abban, hogy a pénz nem mindig jut el rendeltetési helyére és jobban meg kellene szervezni a támogatások elosztását. Ezzel kapcsolatosan úgy gondolom, az Európai Beruházási Bank tagállami képviseleteire kellene tényleges figyelmet fordítanunk, hiszen a legtöbb esetben ők a partnerek. Nem mindig az Európai Beruházási Bankot kell vádolnunk a végrehajtásért, hiszen az nem közvetlenül általa megy végbe.
A második kérdéssel kapcsolatosan tehát egyetértek azzal, hogy rendkívül fontos, hogy a közösségi pénzek és EBB kölcsönök a megfelelő helyre, a kis- és középvállalkozásokhoz kerüljenek.
Én úgy gondolom, hogy a Tanács nem nyilváníthat véleményt írásbeli nyilatkozatokról, tehát ha nem bánja, elnök úr, nem fűznék megjegyzést ehhez a dologhoz.

Tárgy: A vízgazdálkodásra és az ivóvíz-szolgáltatásra vonatkozó kezdeményezések
A prioritásokat bemutató tájékoztató dokumentumában a magyar elnökség azt jelezte, hogy különös figyelmet szándékozik fordítani a vízgazdálkodásra és az ivóvíz-szolgáltatásra, valamint a vízkészletekhez kapcsolódó rendkívüli jelenségekre.
Mivel a program nem pontosítja, hogy milyen politikák vezetnek ebbe az irányba, jelezné-e az elnökség a Parlamentnek, hogy pontosan mely kezdeményezéseket tervez ezen a területen? Úgy gondolja-e, hogy az Unió tagállamaiban az elkövetkező évek folyamán felmerülhet a vízgazdálkodással és ivóvíz-szolgáltatással, valamint a vízkészletek biztonságával kapcsolatos konkrét probléma?
Enikő Győri
Georgios Papanikolaou úrnak szeretnék válaszolni a vízkészletekkel kapcsolatos kérdésére. Ez a téma különös jelentőséggel bír az elnökségi trió, tehát Spanyolország, Belgium és Magyarország számára. Fontos eleme volt annak a közös programnak, amelyet már több mint két évvel ezelőtt kidolgoztunk, és minden ország a maga féléves elnöksége idején tett hozzá valamit ahhoz, hogy a közös programban foglaltak a vízpolitikai integrált megközelítést illetően megvalósuljanak. Mi tehát folytatjuk a spanyolok és a belgák által megkezdett munkát és mi is szeretnénk hozzájárulást tenni, méghozzá azzal, hogy a 2011. júniusi tanácsi ülésen következtetéseket szeretnénk benyújtani a vízpolitikáról.
Ezek a következtetések három fő témakörrel fognak majd foglalkozni. Az első, az a szélsőséges vízügyi jelenségek, úgy mint árvizek, vízhiány, belvizek, szabálytalan csapadékmegoszlás integrált kezelése. A második témakör a víz által nyújtott ökológiai szolgáltatások szerepe. Ez egy nagyon izgalmas kérdés. Azt gondolom, hogy túl keveset beszélünk róla napjainkban. Adottnak vesszük, hogy vizünk van, használjuk az úgynevezett ökológiai szolgáltatásokat, amelyeket a vizes életterek biztosítanak számunkra, pedig ezeket igencsak értékelnünk kellene. A harmadik témakör pedig a vízgazdálkodás terén folytatott együttműködés fokozása, mind a nemzetközi szinten, mind pedig az uniós tagállamok körében.
A tanácsi következtetések hozzá kívánnak járulni az európai vizekről szóló koncepciót tartalmazó európai bizottsági közleményhez, amelyet a 2012. évben terveznek elfogadni, és amely rámutat majd az EU-tagállamok vízkészleteivel való fenntartható vízgazdálkodás, valamint a vízkészletek és az ivóvízellátás biztonságban tartásának a fontosságára.
Végezetül tisztelt képviselő hölgyek és urak! A magyar elnökség során vízügyi konferenciát és rendezvényt is szervez, például az Európa édesvízkészleteinek jövőjével foglalkozó konferenciát, amely a környezetvédelmi miniszterek informális találkozójához csatolva, március 23. és 25. között, Budapesten kerül megrendezésre. És egy utolsó megjegyzés. A magyar elnökség kiemelt célkitűzése, hogy az Uniónak legyen Duna-stratégiája, és ebben is természetesen a víz, az ivóvízbázis-védelem, az integrált vízpolitika különös jelentőséggel bír.
Georgios Papanikolaou
(EL) Elnök úr, Miniszter úr, köszönöm szépen a válaszukat. Hozzá szeretném fűzni, hogy a Bizottság "Az Európai Unióban a vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezeléséről” című 2007-es közleményében kijelentette, hogy az Európai Unió támogatást biztosíthat a vízellátás infrastruktúrájának bővítéséhez.
Emlékeztetném továbbá Önöket, hogy Európa számos távol eső területein, különösképpen az égei-tengeri szigetekhez hasonló kis szigetekből álló déli szigetvilágban komoly problémát jelent az ivóvíz-szolgáltatás, a sótalanításhoz hasonló módszerek pedig rendkívül költségesek.
A kérdésem tehát egyértelmű: szándékozik-e, illetve nyitott lenne-e arra, hogy vitát indítson a távol eső területek vízellátási beruházásainak közvetlen közösségi támogatásáról?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tekintve, hogy február 3-án Magyarországot és Romániát jelölték ki a Duna régió környezetvédelméért felelős kiemelt területi koordinátorokként - különös tekintettel a vízminőség helyreállítására és fenntartására - meg szeretném kérdezni, mikorra tervezik ezek a koordinátorok az említett prioritást élvező intézkedéseknek a végrehajtását, hiszen ezekkel az intézkedésekkel garantálhatjuk az ivóvíz megfelelő minőségét. Ezeknek a tájékoztató jellegű projekteknek köszönhetően nem csupán szennyvíztisztító berendezések építéséhez, hanem az ivóvízforrások védelmére szolgáló módszereknek és eszközöknek a továbbfejlesztéséhez is vannak befektetéseink. Fontos tehát számunkra, hogy a megvitassuk az EU Duna régióra vonatkozó stratégiájának végrehajtását.
Paul Rübig
(DE) Az én kérdésem is a Duna régióra vonatkozó stratégiához kapcsolódik. Nekünk ugyanis természetesen eltökélt célunk, hogy jelentősen javítsuk a Duna régió vízminőségét. Tervbe van-e véve ezzel kapcsolatosan, hogy legyen egy olyan, minden tagállamra kiterjedő cselekvési terv, amely a mellékfolyókból érkező szennyvíz elvezetésével is fokozatosan foglalkozik, hogy ezáltal a mellékfolyóink is tisztábbak legyenek és már a torkolatnál javulhasson a Duna vízminősége?
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - (HU) Nagyon köszönöm a kérdéseket, és a kérdések is mutatják, hogy ez egy nagyon fontos témakör az Európai Unióban, és én azt gondolom, hogy méltánytalanul keveset foglalkoztunk ezekkel a kérdésekkel. A magyar elnökség pontosan azzal, hogy következtetéseket terjeszt elő és ráirányítja a figyelmet például a szélsőséges időjárás okozta vízproblémákra, elő akarja készíteni a talajt, hogy ebben a 2012-es "water blueprint”-ben az Európai Bizottság minél jobb javaslatokat tehessen majd le az akkori elnökség és a Tanácsnak az a asztalára.
Papanikolaou úr utalt az égei-tengeri szigetek problémáira. Azt gondolom, hogy ez nagyon fontos az ottani emberek számára, ugyanilyen fontos Dél-Olaszországban vagy Barcelonában - talán mindannyian emlékszünk rá, hogy tankhajóban kellett az édesvizet vinni Barcelonába, mert annyira nem volt ivóvíz -, tehát ezek mind azt bizonyítják, hogy életfontosságú, hogy foglalkozzunk ezekkel a kérdésekkel.
Ezzel, hogy mi tanácsi következtetéseket fogalmazunk meg, inspiráljuk a Bizottságot, és abban bízom, hogy amikor majd elindul például a többéves pénzügyi keretterv vitája, akkor azokat majd úgy kell megfogalmaznunk, hogy az Európai Unió közös problémáit, azt legjobban ezekre tudjuk irányítani majd a forrásokat.
Ticau asszonynak, illetve Rubiks úrnak, mind a ketten a Duna-stratégiával kapcsolatosan tettek fel kérdést. Ha megengedik, egyben válaszolnék rá. Nagy örömünkre szolgált, hogy Hahn biztos úr február elején Magyarországon mutatta be az akcióterveket. 13 akcióterv van, és amilyen kérdéseket önök itt feltettek mind az ivóvízbázis vonatkozásában, mind szennyvíztisztítás kapcsán, mindenféle vízügyi áradások, szárazságok témájában vannak úgynevezett akciótervek, és ezeket két-két ország vezeti. Én ezt nagyon jó formának tartom arra, hogy a regionális együttműködések is erősödjenek a Duna-stratégia mentén, ráadásul nyolc uniós tagállam, hat unión kívüli tagállam vesz ebben részt, és nagyon inspirálóan hat, hogy van egy ilyen átfogó stratégiánk, hogy mindezekben a kérdésekben konkrétan lépjünk. Ugye, nincsenek új források e célra, de meggyőződésem, hogy ebben a keretben a meglévő projekteket át lehet szervezni, és a határ menti együttműködések erősítésével a végeredmény sokkal hatékonyabb lesz, mint hogyha minden ország egyedül próbálkozik. Lehetetlenség, amikor egy folyó összeköt minket, hogy egyedi akciókba bocsátkozunk.
Természetes lehetnek kiváló terveink, hogyha ezeket nem valósítjuk meg, úgyhogy most még a magyar elnökség alatt, én nagyon bízom benne, hogy a tanácsi formációkban megvitathatjuk, ugye, mi a kezdő lökést az Általános Ügyek Tanácsában, január 31-én megtettük, nagyon figyelünk, hogy hogy halad a munka. A munka jól halad, munkacsoporti szinten is, és a magyar elnökség vége felé az Általános Ügyek Tanácsában el tudjuk fogadni a stratégiát, ezt támogatásáról fogja tudni biztosítani az Európai Tanács, és rajtunk múlik utána, hogy ennek a legteljesebb körű legyen a végrehajtása szennyvíztisztításon át az ivóvíz bázisunk megőrzéséig.

Tárgy: A fogyatékkal élők és reprezentatív szervezeteik részvétele a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos döntések meghozatalában
A 2010 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan a fogyatékkal élők érdekében kidolgozott, a Bizottság által közzétett európai stratégia mintegy 80 millió fogyatékos személyt érint az Európai Unióban. A Bizottság nyolc olyan kulcsfontosságú területet azonosított, ahol cselekvésre van szükség: ezek az akadálymentesítés, a részvétel, az egyenlőség, a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés, a szociális védelem, az egészség, valamint a külső fellépés. Az EU intézményeinek és a tagállamoknak közösen kell végrehajtaniuk a stratégiát. A fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény értelmében a tagállamoknak a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos döntések meghozatala előtt konzultálniuk kell a fogyatékkal élőkkel és az őket képviselő szervezetekkel, valamint szorosan be kell vonniuk őket a döntéshozatali folyamatba. A fogyatékkal élők érdekében összeállított új stratégia azonban sajnos nem tartalmaz ilyen jellegű rendelkezést.
Tett-e a Tanács konkrét intézkedéseket annak érdekében, hogy érvényesüljön a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az az elve, amely szerint "semmilyen döntés nem születhet a fogyatékkal élőkről az ő bevonásuk nélkül”? Mi a Tanács véleménye egy fogyatékosügyi bizottság (Disability committee) létrehozásáról, amely a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanácsnak tartozna felelősséggel, és amelyet az Európai Unió soros elnökségét betöltő ország irányítana? Egyetért-e a Tanács azzal, hogy ily módon jobban be lehetne vonni a Bizottságot és a tagállamokat a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásába?
Enikő Győri
Elnök úr! Nagyon örülök én is, hogy még erre a kérdésre időt tudunk szakítani. A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény a fogyatékossággal élő személyek jogai európai unióbeli előmozdításának és védelmének megfelelő és hatékony eszköze, amelynek mind a közösség, mind tagállamai nagy jelentőséget tulajdonítanak. A Tanács szeretné felhívni a tisztelt képviselő figyelmét arra, hogy már több ízben megerősítette, hogy ha meg kívánunk felelni a fogyatékossággal élő személyek igényeinek, és biztosítani szeretnénk a társadalom életében való egyenlő részvételüket, akkor fontos, hogy bevonjuk őket a rájuk vonatkozó döntések és szakpolitikák alakításába.
A Tanács a 2008-ban, illetve a 2010-ben elfogadott állásfoglalásában következetesen felszólított arra, hogy a fogyatékossággal élő személyeket és szervezeteiket vonják be a szakpolitikák kialakításába. Emlékeztetünk arra, hogy a Tanács egy olyan irányelvet is elfogadott, amely kimondja a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetés tilalmát a foglalkoztatás és a munkavégzés területén. Az említett irányelv rendelkezik a munkavállalói és a munkáltatói szervezetekben való tagságról és részvételről is, tehát olyan konkrét intézkedés, amelyet a Tanács annak garantálása érdekében hozott, hogy a fogyatékossággal élő személyek valóban részt vehessenek a döntéshozatalban.
A Bizottságnak van új fogyatékosügyi stratégiája is. Nagy örömünkre ez az ősszel megszületett és elsősorban a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtására összpontosít. E stratégiával kapcsolatban a magyar elnökség következtetéstervezeteket kíván a Tanács elé terjeszteni azzal a céllal, hogy még a magyar elnökség finisében, júniusban azt el tudjuk fogadni. Ami egy külön fogyatékosügyi bizottság létrehozását illeti, a Tanácshoz nem érkezett mindeddig ezzel kapcsolatos megvizsgálandó javaslat. Ennek kapcsán emlékeztetünk arra, hogy a Tanács csak a Bizottság által benyújtott javaslat alapján járhat el jogalkotói minőségében, de hát természetesen mindig fél szemünket a Parlamenten tartjuk, de ez a jogalkotás módja az Unióban.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Elnök úr! Idén januárban a fogyatékossággal élők európai fóruma által kezdeményezett Európai Parlamentben tartott ülésen Viviane Reding, az Európai Bizottság alelnöke azt a kijelentést tette, hogy nem mindegyik európai uniós tagállam támogatja a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvéről szóló tanácsi irányelvet. Így tehát a megkülönböztetés elleni irányelv jelenti az egyik legfontosabb kérdést az emberi jogok területén, különös tekintettel a fogyatékkal élők jogainak biztosítására. Tervezi-e Magyarország, hogy az Európai Unió Tanácsának jelenlegi elnök országaként kifejezett lépést tegyen ezen irányelv elfogadása és felülvizsgálata érdekében, illetve milyen kifejezett intézkedésekkel szándékozik elhárítani az irányelv alkalmazása előtt álló akadályokat?
Ádám Kósa
(HU) Köszönöm szépen a miniszter asszony válaszát! Szeretném bíztatni a Tanácsot arra, hogy figyeljen arra oda, hogy a fogyatékkal élő emberek bevonása az mennyire fontos, és ez ugyanúgy a Parlament életében is egy kérdés, hogy ebbe a folyamatba a képviselők hogyan tudnak kapcsolódni, hiszen mi képviseljük úgymond a népet. Szeretnék gratulálni az elnökségnek ahhoz, hogy a trió végig magas szinten kezelte a fogyatékossági ügyet. Kérdésem az, hogy a későbbi elnökségek is ugyanilyen magas szinten kívánják-e ezt kezelni, ezt a fogyatékos ügyet?
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - (HU) Köszön szépen a kiegészítő kérdéseket. Az első kérdésre Blinkevičiūtasszony, amit föltett, az az antidiszkriminációs irányelvvel kapcsolatos fejlemények. Ugye, mondhatnék én önnek olyat, hogy majd mi most megoldjuk, mert mibe kerülne nekem azt mondani, de ilyet nem fogok mondani. Mindannyian tudjuk, hogy milyen keservesen haladt ennek a jogszabálytervezetnek a sorsa az elmúlt három évben. A mi terveinkben is természetesen szerepel az, hogy előrehaladást érjünk el. Annak érdekében, hogy ezt megtehessük és hitelesek maradjunk, mi pontosan a fogyatékosügyi részére próbálunk koncentrálni ennek az irányelvnek. Tehát két fordulót tervezünk a fogyatékosügyi vonatkozásainak a megvitatására, és abban bízunk, hogy a tagállamokat rá tudjuk venni, hogy legalább ebben jussunk előre. Tehát nem lövünk mindenfelé, hanem koncentráltan erre a kérdésre szeretnénk a hangsúlyt helyezni.
El kell, hogy mondjam, hogy ez nagyon nehéz. A tagállamok sokszor hivatkoznak pénzügyi kérdésekre és pénzügyi nehézségekre. Saját országomban is haladékot kellett kérni az előző kormánynak, hogy végre tudja hajtani az uniós, illetve az otthoni politikát, például az akadálymentesítés terén, és válság és megszorítások idején ez a tagállamoknak nehéz. De én azt gondolom, és pláne, hogy mi egy emberközpontú elnökségre köteleztük el magunkat, hogy igenis muszáj, hogy ebben a rendkívül fontos kérdésben, ahogy Kósa képviselő úr mindig elmondja, ez nem csak a fogyatékos embereket érinti, hanem a kismamáktól kezdve az idősekig nagyon sokakat, sokkal többeket, mint akiket úgymond fogyatékosnak hívunk, tehát hogy igenis a Tanácsnak felelőssége, hogy előrébb jusson ebben a kérdésben.
Kósa képvislő úr pedig, hogy ugye hogyan tudjuk a Parlamentet jobban bevonni, vagy hogy lehet együtt dolgozni. Én azt hiszem, hogy képviselő úr is, mint a fogyatékos üggyel foglalkozó intergroup elnöke kiváló munkát végez, és nagyon jó kapcsolatokat ápol mind a nemcsak a Tanáccsal és a soros elnökséggel, hanem a Bizottsággal is. És ahogy ezt sok témába látjuk, hogyha a Parlament útmutató szerepet játszik, mint ahogy meggyőződésem, hogy fogyatékos ügyben a Parlament útmutató szerepet játszik, akkor a Bizottság és a Tanács nem tehet mást, mint hogy követi. Tehát igenis, így be tudnak épülni a Bizottságnak azokba a javaslataikba, amik aztán a Tanács elé kerülnek. Belegondolunk a roma stratégiába, akkor Járóka Lívia képviselő asszonynak most hétfőn elfogadott, a LIBE commitee-ban elfogadott jelentése jó eséllyel be tud épülni a bizottsági előterjesztésbe, és utána így már a Tanács elé kerül. Tehát én ezt az utat javasolnám, és ezt a kiváló együttműködést szeretném, ha folytatódna.
a Tanács soros elnöke. - Azokat a kérdéseket, amelyeknek megválaszolására most nem maradt idő, írásban válaszoljuk meg.
Elnök
Így van, Nikolaus Chountis számára azonban engedélyezek még egy kiegészítő kérdést.
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök úr! Nem szeretném vitára bocsátani az általam előterjesztett kérdést. Értékelem a fáradozását, de nem szeretném felborítani a napirendet.
Csupán egyetlen megjegyzésem lenne, amely nem érinti kifejezetten az elnököt és nem is közvetlenül rá vonatkozik, ezért rövid leszek. Csak azért szeretném megemlíteni, mert probléma adódott a parlamentáris ellenőrzés kérdésével kapcsolatosan, mint ahogyan Ön is jól tudja, a plenáris ülések során háromszor is előfordult, hogy nem volt kérdésünk a Tanácshoz és emiatt végül lecsökkentették a rendelkezésre álló időt. Szeretném megkérni, hogy vitassa meg az elnökséggel, hogyan lehetne körülhatárolni ezt az időt.
Köszönöm szépen a fáradozását. Nem szeretnék kifutni az időből, ezért nem kérem, hogy bocsássák vitára a kérdésem, illetve megköszönöm a miniszter úr várakozását.
Elnök
Chountis úr, tudatában vagyok ennek a panasznak és teljes mértékig egyetértek Önnel. A viták időbeosztásáért, tartalmukért és a felszólalási időkért azonban nem az elnökség a felelős, hanem az Elnökök Értekezlete az, ami furcsa módon túl sok témát helyez a napirendre. Magamat is beleértve az elnökség tagjainak a feladata az, hogy megoldja az ebből adódó problémákat és kezelje az ezzel járó fejetlenséget.
Mindenkitől bocsánatot kérek, aki nem szólalhatott fel. Mint ahogyan azt Győri Enikő már nagyon helyesen elmondta, minden olyan kérdést, amelyeknek megválaszolására ma este nem jutott idő, illetve amelyekre nem adott eléggé részletes választ, megválaszol írásban.
Azokra a kérdésekre, amelyeket időhiány miatt nem válaszoltak meg, írásbeli válasz érkezik majd. (lásd a csatolmányban)
A kérdések órája ezzel lezárva.
