Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések)
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B7-0212/2009).
A Tanácshoz a következő kérdéseket intézték.

Tárgy: Az emberi jogok Kubában
A Tanács milyennek ítéli a kubai emberjogi helyzetet, különös tekintettel a politikai foglyok kérdésére? Van-e információja arról, hogy Darsi Ferrer kubai orvost és rabtársát, Alfredo Dominguezt milyen - nyilvánvalóan szélsőségesen embertelen - körülmények között tartják fogva?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Természetesen készen állok arra, hogy áttérjünk az USA-ról Kubára és a Posselt úr által feltett, igen komoly ügyre vonatkozó kérdésre. Köszönöm a kérdést, Posselt úr.
A Tanács továbbra is igen aggasztónak tartja a kubai emberi jogi helyzetet, különös tekintettel a polgári és politikai jogokra. A kubai emberek nem élvezhetik a szólásszabadságot és a gyülekezési szabadságot. Nincs szabad sajtó. Az információhoz, köztük az internethez való hozzáférés továbbra is korlátozott; a Kubába irányuló és Kubában történő mozgás szabadságára vonatkozó korlátozások szintén nem változtak. Kubában jelenleg 208 politikai foglyot tartanak fogva. Ez a szám csökkent 2007 óta, akkor 2 034 volt, azonban a foglyok többségét azért bocsátották szabadon, mert letöltötték büntetésüket. A tagállamok havannai missziói tüzetesen ellenőrzik a politikai foglyok listáját, valamint működik egy speciális emberi jogi munkacsoportjuk, ahol a fontos ügyeket megvitatják.
Az emberi jogok védelmezőinek véleménye, valamint a politikai foglyok és családjaik beszámolói alapján elmondható, hogy a börtönökben tapasztalható körülmények jóval rosszabbak a foglyokkal való bánásmódra vonatkozó, az Egyesült Nemzetek által meghatározott minimumszabályokban foglaltaknál. Egyes foglyok családjaik szerint igen rossz egészségi állapotban vannak, és nem részesülnek megfelelő egészségügyi ellátásban. Több esetben számoltak be kegyetlen és megalázó bánásmódról, többek között a foglyok ütlegeléséről, a megfelelő egészségügyi ellátás megtagadásáról és pszichológiai nyomás alkalmazásáról. Arról azonban nem szólnak a beszámolók, hogy a börtönőrök vagy a rendőrök ellen eljárás indult volna.
A kubai kormány tagadja, hogy lennének politikai foglyok, és sajnálatos módon továbbra is elutasítja azt, hogy független emberi jogi szervezetek nemzetközi ellenőrzést gyakoroljanak az emberi jogok területén. A Tanács Kubával kapcsolatos hozzáállását az 1996-os közös álláspont tartalmazza, amelyet a Tanács 1996 óta évente értékel. 2008 októberében az EU és Kuba megegyezett abban, hogy ismét megkezdik az átfogó politikai párbeszédet. Az uniós politikákkal összhangban ebben a párbeszédben nem csupán a kubai hatóságok, hanem a civil társadalom és a demokratikus ellenzék is részt vesz. A Tanács a közös álláspont 2009-es éves értékelésében különös figyelmet fordít a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok alapelveire.
Az idén júniusban megfogalmazott következtetésekben világosan kijelentettük, hogy ezek a kérdések továbbra is az EU Kubával való viszonyának alapvető prioritásait képezik majd. A Tanács különösen azt sürgette, hogy a kubai kormány feltétel nélkül helyezzen szabadlábra minden politikai foglyot - köztük azokat is, akiket 2003-ban vettek őrizetbe; emellett kifejeztük a foglyokkal és egészségi állapotukkal kapcsolatos aggodalmunkat.
A Tanács ugyanakkor felszólította a kubai hatóságokat arra, hogy a nemzetközi humanitárius szervezetek számára haladéktalanul tegyék lehetővé a kubai börtönökbe történő belépést. Azóta, hogy tavaly megindult a politikai párbeszéd Kubával, az EU minden egyes találkozó alkalmával felvetette a politikai foglyok ügyét. Ahogy azt a Tanács legutóbbi következtetései kimondják, az emberi jogok kérdését minden ehhez hasonló magas szintű találkozón fel kell vetni, és adott esetben a békés demokráciapárti ellenzék képviseltetni fogja magát e látogatások során.
A Tanács azért döntött a Kubával folytatott párbeszéd mellett, mert ez lehetőséget nyújt arra, hogy kölcsönös érdekeket és aggodalmakat érintő lezáratlan ügyeket tárgyaljanak meg - ide tartozik az emberi jogi helyzet is. Azonban továbbra is igen aggasztónak tartjuk a kubai helyzetet, és továbbra is figyelemmel fogjuk kísérni az egyedi eseteket, különös tekintettel a súlyos egészségi állapotban lévő foglyokra.
Ami a tisztelt képviselő által említett egyik fogoly helyzetét illeti, az Európai Unió augusztusban Havannában a svéd elnökség kezdeményezésére kifejezte szolidaritását. A cél az volt, hogy a letartóztatásban lévő Dr Darsi Ferrer családja számára jelezze: az Unió aggasztónak találja azt, hogy a kubai hatóságok nem tartják szem előtt a kubai büntetőeljárási jogot. A másik fogoly, Alfredo Domínguez esetét hasonlóképpen figyelemmel kíséri az elnökség, és szintén megemlíti a Kubával folytatott párbeszédek során. Emellett kapcsolatban állunk a fogoly családjával is.
Bernd Posselt
(DE) Elnök asszony, szeretném megköszönni Malmström asszonynak ezt a kiváló, részletes választ.
Brechtmann úr, a nemzetközi emberi jogi bizottság (International Commission for Human Rights) munkatársa részletes információval szolgált számomra a börtönökben tapasztalható körülményekről. Csupán azt szeretném megkérdezni, hogy a Tanács tehet-e kísérletet annak kivizsgálására, hogy az egyes foglyokat milyen körülmények között tartják fogva, illetve hogy hogyan értékeli a kubai fejleményeket az Európai Unióval való viszony terén.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Hivatalosan nem férünk hozzá ilyen jellegű információhoz, de a nemzetközi szervezeteken, nem kormányzati szervezeteken, kapcsolatokon, politikai pártokon stb. keresztül nyerünk - némileg töredékes - információt a politikai foglyok helyzetéről. Tudomásunk van arról, hogy egyes foglyok egészségi állapota igen súlyos. Az ügy előmozdítása érdekében megpróbálunk kapcsolatba lépni a családokkal és a nem kormányzati szervezetekkel, de természetesen az egyik problémánk éppen az, hogy igen kevés kézzelfogható és megerősített információnk van.
További probléma, hogy e foglyok közül sokat bírósági eljárás vagy vádemelés nélkül tartanak fogva. Ez ellentétes a kubai törvényekkel. Jogukban áll megtudni azt, hogy miért vannak börtönben, valamint hogy mivel vádolják őket - ez minden társadalomban alapvető emberi jog, de Kubában, mint tudjuk, ez nem létezik.
A Kubával folytatott párbeszéd természetesen igen problémás, de jelenleg úgy véljük, hogy fontos a döntésünknek megfelelően párbeszédet folytatni, mivel lehetőséget ad számunkra, hogy megpróbáljuk felvenni a kapcsolatot a hatóságokkal, hogy kritikánk szigorú és következetes legyen, valamint hogy felvegyük a kapcsolatot a civil társadalommal és a békés másképp gondolkodókkal. Ezt próbáljuk elérni, és jelen pillanatban ez az a megközelítés, amelyet működőképesnek tartunk. A belátható jövőben véleményem szerint nem áll be drámai változás.
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök asszony, miniszter asszony, úgy vélem, hogy az emberi jogok területén - és Posselt úr kérdésében e területet érintette - jobban együtt tudunk működni olyan országokkal, amelyekkel politikai és diplomáciai kapcsolatban állunk, valamint amelyekkel pénzügyi tranzakciókat folytatunk. Ezért véleményem szerint meglepő, hogy az Európai Unió és tagállamai passzív vagy elutasító álláspontot képviselnek a Kubai Köztársaságnak az amerikai embargó feloldására vonatkozó logikus, újra meg újra hangoztatott kérésével szemben.
Kérdésem tehát a következő: mi az elnökség véleménye erről a kérdésről, és Önök szerint a tagállamoknak hogyan kellene kezelniük az ügyet, figyelembe véve azt, hogy - amint azzal mindannyian tisztában vagyunk - Kuba október 28-án indítványt terjesztett elő az ENSZ közgyűlésének az amerikai embargó feloldásáról?
Krisztina Morvai
Az Európai Unió egyik tagállamából, Magyarországról származó békés másként gondolkodó vagyok. A tanácsukat szeretném kérni. Hogyan érhetnénk el, hogy Önök ugyanakkora érdeklődéssel foglalkozzanak a magyarországi emberi jogi helyzettel, mint a kubai emberi jogi helyzettel?
Magyarországon 2006 ősze óta tömeges rendőri brutalitást tapasztalnak a békés tüntetők, és sok politikai foglyot megkínoznak a börtönökben.
Szeretném arra kérni a kubai politikusokat, hogy tárgyaljanak a nevünkben annak alapján, hogy..
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Elnök
Sajnálom, de a beszédidő 30 másodperc, és a kérdés a kubai emberi jogi helyzetre vonatkozik.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Az egész Európai Unió több alkalommal kijelentette, hogy ellenezzük az amerikai embargót és hogy véleményünk szerint nem segíti elő a kubai helyzet jövőbeli rendezését.
Az Európai Unió azt is kijelentette, hogy hajlandók vagyunk szorosabb együttműködést kezdeni Kubával - többek között a kereskedelem területén is -, annak függvényében, hogy Kuba tesz-e előrelépést az emberi jogi helyzet területén.
Jelen pillanatban azonban - tekintettel arra, hogy az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartása területén nem történt előrelépés, valamint figyelembe véve a politikai foglyok számát - nincs lehetőségünk további haladást elérni ebben a kérdésben. A kubai hatóságok döntésén múlik, hogy megmutassák, akarják-e ezt a viszonyt velünk, valamint hogy tényleges lépéseket tegyenek. Sajnálatos módon eddig nem sok javulás történt.
Elnök
Hálás lennék, ha a képviselők betartanák a kérdések órájára vonatkozó szabályokat, amelyek kimondják, hogy a kiegészítő kérdések 30 másodpercesek lehetnek, és a megállapított kérdés tárgyára kell vonatkozniuk.

Tárgy: Az idősekkel szembeni rossz bánásmód
Tekintettel arra, hogy a becslések szerint az idős emberek több, mint 10%-a tapasztal valamiféle fizikai, pszichológiai, pszichikai bántalmazást vagy anyagi jellegű kihasználást otthonában és a gondozó intézményekben egyaránt, valamint arra, hogy a társadalom elöregedése következtében ez a szám emelkedni fog, a svéd elnökség milyen lépéseket tesz annak érdekében, hogy teljesítse vállalt kötelezettségét, miszerint előmozdítja az idősek számára nyújtott ápolási szolgáltatás színvonalának emelését és az idősekkel szembeni rossz bánásmód visszaszorítását célzó európai szintű együttműködést és erőfeszítést?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Harkin asszony olyan kérdést vet fel, amely ma, amikor a népesség egyre nagyobb százaléka egyre idősebb, igen lényegbevágó. Az e téren tett intézkedések elsősorban nemzeti hatáskörbe tartoznak; a Közösség csupán támogathatja és kiegészítheti a tagállamok munkáját.
A svéd elnökség azonban szeretne figyelmet szentelni a kérdésnek, és minden tőlünk telhetőt megteszünk azért, hogy javítsuk az idősek ápolásának színvonalát, és fellépjünk az idősekkel szembeni rossz bánásmóddal kapcsolatos problémákkal szemben. Itt szeretném felhívni figyelmüket arra a konferenciára, amelyet az egészséges és méltóságteljes öregkorról tartottak Stockholmban egy hónappal ezelőtt. A konferenciára 160-an érkeztek 27 országból; igen magas volt a részvétel. A Bizottság, a tagállamok, az egészségügyi és szociális minisztériumok tisztviselői, valamint az önkéntes szervezetek is jelen voltak.
E konferenciák éppen a tisztelt képviselő által felvetett problémákra próbáltak választ adni: hogyan kezelhetjük azt a helyzetet, hogy idős állampolgáraink szükségleteinek kielégítése érdekében az egészségügyi és ápolási ágazatok közötti szorosabb együttműködésre van szükség? Az elnökség szándéka, hogy a Tanács fogadjon el következtetéseket a kérdésre vonatkozóan november 30-án, a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács ülésén. Az előzetes következtetésekben az egészséges és méltóságteljes öregedés területén próbálunk mélyebb és szorosabb együttműködést előmozdítani, ideértve a tagállamok közötti információcsere révén megvalósuló együttműködést. A Bizottságot arra is ösztönözzük, hogy készítsen cselekvési tervet az idősek méltósága, egészsége és életminősége kapcsán.
Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy a Tanács idén júniusban - szem előtt tartva az idős emberek különleges szükségleteit - éppen azzal a szándékkal fogadta el a "Egyenlő esélyeket a férfiak és a nők számára: aktív és méltóságteljes öregkor” című következtetést, hogy elősegítse az idősek számára nyújtott otthoni ápolás minőségének biztosítását.
Ami ezen belül az idősekkel szembeni rossz bánásmódot illeti, a 2000/78/EK tanácsi irányelv tiltja az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetést a munkahelyeken. A Bizottság azt javasolta, hogy az irányelv nyújtotta védelmet ki kell terjeszteni egyéb területekre is, például a szociális biztonságra, az egészségügyi ellátásra, a társadalmi juttatásokra, az oktatásra, az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, a lakásszolgáltatásra, és így tovább.
A javaslat számos olyan elemet tartalmaz, amely az idősekkel szembeni rossz bánásmód kérdését is érinti: magában foglalja az otthoni ápolást, az intézményen belüli ellátást, valamint az egészségügyi ellátás szolgáltatásait. Tiltja a zaklatást, mint a hátrányos megkülönböztetés egyik formáját, amelynek fogalommeghatározása a következő: olyan nemkívánatos magatartás, amely olyan hatást vált ki, amely "sérti valamely személy méltóságát, és megfélemlítő, ellenséges, lealacsonyító, megalázó vagy sértő környezetet teremt.”
A javaslatot jelenleg vitatja meg a Tanács; az Európai Parlament már közzétett egy véleményt. A javaslat elfogadásához a Tanács egyhangú döntése szükséges. Természetesen nem borítékolhatjuk a Tanácsban folyó vita eredményét, de mindazonáltal szeretném elmondani, hogy minden tőlünk telhetőt megteszünk azon törvény bevezetése érdekében, amely az idősekkel szembeni rossz bánásmód és bántalmazás minden formáját megszünteti - és ez teljes összhangban áll az Európai Parlament által közzétett véleménnyel.
Magától értetődő, hogy szilárd meggyőződésünk: senkinek sem lenne szabad zaklatást vagy rossz bánásmódot elszenvednie, és különösen az időseknek nem, akik gondozásra szorulnak.
Marian Harkin
Malmström elnök asszony, köszönöm megfontolt válaszát. A Bizottság 2008-as közleménye szerint a források, a képzés, valamint az ápolóknak nyújtott támogatás terén már megvalósultak a megfelelő feltételek. Teljesen egyetértek ezzel, és azzal is tisztában vagyok, hogy a kérdés nemzeti hatáskörbe tartozik.
Vannak azonban olyan területek, ahol az EU tud segíteni. Az egyik ilyen terület azzal kapcsolatos, hogy a jelenség átnyúlik a határokon. Szerettem volna megtudni, hogy mi a véleménye a határokon átnyúló, az egészségügyi szakértőkre, jelen esetben az ápolókra vonatkozó információcsere formális struktúrájának bevezetéséről.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Köszönöm a képviselőnek ezt a javaslatot. Először hallok erről; jó kezdeményezésnek tűnik, de az illetékes miniszterek hatáskörébe kell utalnom, és a vitafolyamat tárgyává kell tennem. Talán a későbbiekben visszatérhetünk a kérdésre.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Az Európai Unió népessége idősödő népesség. Az idős embereknek különleges körülményekre van szükségük az orvosi szolgáltatás terén, valamint az épületek és a tömegközlekedés számukra megfelelő felszerelésének biztosítása terén is. Svédországban komoly hagyománya van a szociálpolitikának. Milyen javaslatokat vitatnak meg a többi tagállammal annak érdekében, hogy az idős emberek életkörülményei az egész Európai Unióban javuljanak?
Seán Kelly
Elnök asszony, Harkin asszony igen fontos kérdést tett fel, és Ön igen jól megválaszolta azt. Azonban szeretném kibővíteni a kérdés tárgyát azzal a megjegyzéssel, hogy manapság az a meglátás, hogy az életkor miatti hátrányos megkülönböztetés a 65 év felettieket sújtja. Lehetségesnek tart-e egy olyan javaslatot, hogy az egész Unióban emelkedjen vagy legyen rugalmasabb a nyugdíjkorhatár, és hogy a jelenleg legelterjedtebb állandó nyugdíjat váltsa fel a lépcsőzetes nyugdíj? Ez igen nagy mértékben javítaná az idősek életminőségét és nagyobb tiszteletet biztosítana számukra.
Elnök
Úgy vélem, hogy ez némileg túlmutat a kérdés témakörén, de a miniszter döntésére bízom, hogy válaszol-e.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - A tisztelt képviselő első kérdésére a válaszom "igen”, különösképpen azért, mert ezeket a kérdéseket meg kell vitatnunk.
A trió - a francia, a cseh és a svéd elnökség - megegyezett abban, hogy intenzívebbé teszi az egészséggel és az idős emberekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó párbeszédet. Például megrendezésre került egy, az Alzheimer-kórral foglalkozó konferencia; a másik konferencia, amelyet már említettem és amelyet egy hónappal ezelőtt tartottak, az idősekkel szembeni méltóságteljes bánásmód kérdését tárgyalta. Lehetőség volt a kérdés megvitatására; a következtetéseket a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács ülésén, november végén tárgyalják, és természetesen az Európai Parlament jelentését is mérlegelik majd.
Ami a nyugdíjkorhatárt illeti, arról minden tagállam maga határoz, azonban a lisszaboni stratégiáról - ezúttal nem a szerződésről - folytatott viták során, ahol azt tárgyaljuk, hogy milyen módon lehet fokozni a növekedést, a fejlődést és a foglalkoztathatóságot, valamint megvitatjuk a ránk váró demográfiai kihívást, természetesen átgondoljuk ezt a kérdést is. Megfontoljuk azt, hogy hogyan lehetne felhasználni az idősek hozzáértését és tapasztalatát, valamint megkíséreljük megtalálni annak módját, hogy hogyan lehetne az időseket a munkaerő részeként megtartani. Nem a Tanács dönt arról, hogy pontosan melyik életkorban történjen ez meg; ehelyett arra ösztönzi a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki munkaerejüket.
Elnök

Tárgy: Dawit Isaak svéd újságíró bebörtönzése Eritreában
A svéd médiában közétett jelentések szerint a 2001-ben Eritreában bebörtönzött Dawit Isaak svéd állampolgárt átszállították egy másik eritreai börtönbe. Ezt a börtönt a jelek szerint senki nem hagyta el még élve. Dawit Isaakot ez a haramiarezsim szörnyű körülmények között tartja fogva immár nyolc éve, anélkül, hogy tájékoztatták volna arról, hogy miért börtönözték be ilyen brutális módon és miért szakították el családjától, barátaitól és munkájától. A Dawit Isaak kiszabadítására tett kísérletek eddig sikertelenek voltak. Az EU-nak többet kell tennie. Isaak az EU állampolgára is. Ha nem történik semmi, fennáll annak a veszélye, hogy Isaak úgy hal meg, hogy sem Svédországnak, sem az EU-nak nem sikerül még arról sem meggyőzni az eritreai elnököt, hogy komolyan tárgyaljon az ügyről.
A svéd elnökség mit szándékozik tenni annak érdekében, hogy Dawit Isaak ügyét a legmagasabb uniós szintig elvigye?
Indokolt-e, hogy Eritrea segélyt kap az EU-tól, annak ellenére, hogy ilyen vérlázító módon semmibe veszi az alapvető emberi jogokat?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Nyolc éve történt, hogy a svéd-eritreai származású újságírót, Dawit Isaakot letartóztatták és bebörtönözték Eritreában. Jelenleg tárgyalás és vádemelés nélkül tartják fogva. Sem családja, sem a svéd hatóságok vagy a nemzetközi emberi jogi szervezetek nem kaptak engedélyt a meglátogatására.
Sajnálatos módon Eritreában az utóbbi években semmi jele nem volt annak, hogy javult volna az emberi jogi helyzet. A felelősség teljes mértékben az eritreai kormányt terheli. Az EU igen aggasztónak tartja, hogy Eritrea sorozatosan megszegi az emberi jogokkal kapcsolatos, a nemzeti és a nemzetközi jogban foglalt kötelezettségeit.
Különösen aggódunk a politikai foglyok helyzete és a szólásszabadság hiánya miatt. Az EU már többször követelte minden, Eritreában fogva tartott politikai fogoly (köztük természetesen Dawit Isaak) feltétel nélküli szabadon bocsátását. 2009. szeptember 18-án az elnökség, az Európai Unió nevében eljárva, igen egyértelmű nyilatkozatot adott ki, amelyben megismételtük követelésünket, hogy minden politikai foglyot feltétel nélkül bocsássanak szabadon, és kijelentettük, hogy Eritrea lépéseivel egyértelműen megszegi az általa is ratifikált, "A polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya” című ENSZ-dokumentumban foglalt kötelezettségeit.
Dawit Isaak ügye sajnálatos módon nem oldódott meg, és továbbra is az egyik legfontosabb prioritás az EU, a svéd elnökség és a svéd kormány számára. Nem hagyunk fel az erőfeszítéssel mindaddig, amíg Dawit Isaakot humanitárius alapokon szabadon nem engedik, és vissza nem térhet családjához. Biztosíthatom Önöket afelől, hogy Aszmarában a legmagasabb szintig elvisszük ügyét és fogolytársainak helyzetét.
Az emberi jogok kérdése az EU és Eritrea viszonyának kulcsfontosságú eleme. Készen állunk arra, hogy segítsük az eritreai kormányt abban, hogy javítsa az emberi jogi helyzetet. A segítség nyújtás feltételeit a cotonou-i megállapodás rendelkezései szabályozzák és határozzák meg. A megállapodás kitér az emberi jogokra, valamint a változást előidéző nyomásgyakorlás érdekében folytatott politikai párbeszédre is. Olyan folyamatról van szó, amely kétségbeejtően lassan halad, de reméljük, hogy ezzel az eszközzel segíthetjük az előrelépést.
Olle Schmidt
(SV) Nem szükséges további részleteket közölnöm Dawit Isaak tragikus ügyéről. Arról is tudok, hogy Malmström asszony határozottan elkötelezte magát az ügy mellett.
Tudomásom szerint Dawit Isaak az egyetlen uniós polgár, akit a szólásszabadás gyakorlásáért börtönöztek be. Vajon az EU-nak nem kellene közösen fellépnie és közzétenni egy együttes nyilatkozatot Dawit Isaak ügyében? Vajon a Tanácsnak nem kellene foglalkoznia a különleges nyilatkozat kérdésével? Talán Malmström asszonynak vagy valaki másnak Eritreába kellene utaznia, és meg kellene kísérelnie találkozni Dawit Isaakkal és Isaias Afewerki elnökkel. Remélem, hogy ez meg fog történni, mert véleményem szerint teljes mértékben elfogadhatatlan, hogy az Európai Unió egy állampolgárát éveken át tárgyalás nélkül tartsák fogva, miközben a jelek szerint súlyos beteg, és talán annak a veszélye is fennáll, hogy meghal a börtönben.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Scmidt úrnak annyit szeretnék mondani, hogy osztom amiatt érzett súlyos aggodalmát és csalódottságát, hogy ez a helyzet már évek óta fennáll, és hogy nem tudunk kapcsolatot teremteni az eritreai hatóságokkal. Bizonyos vagyok abban, hogy Schmidt úr és a többi képviselő látta az eritreai jelentéseket, és meghallgatta az elnökkel készített interjúkat. Az elnökkel nem könnyű bánni, és Eritreában igen elterjedtek a túlkapások.
Továbbra is dolgozunk minden olyan csatornán keresztül, amelyről tudomásunk van, azonban a börtönbe nem juthatunk be. Nem állt módunkban meglátogatni Dawit Isaakot, és nem tudunk semmit az állapotáról. Természetesen nem zárjuk ki azt a lehetőséget, hogy odalátogassunk, amennyiben úgy véljük, hogy ez a lépés előremozdíthatja az ügyet. Azonban jelenleg semmiféle ígéret nincs a birtokunkban arra nézve, hogy meglátogathatjuk őt, tárgyalhatunk ügyéről, vagy találkozhatunk Eritreában tartózkodó családjával. A helyzet rendkívüli csalódottságra ad okot. Igen egyértelmű nyilatkozatot tettünk. Ahogy Schmidt úr mondta - és tudomásom szerint is - Dawit Isaak az egyetlen Európai Unióból származó politikai fogoly, akit jelenleg is fogva tartanak, és több eszközzel azon dolgozunk, hogy fokozzuk az eritreai hatóságokra gyakorolt nyomást, és megértessük velük: Dawit Isaakot és a többi politikai foglyot szabadon kell bocsátani, ha másért nem is, hát azért, hogy az ország betartsa az általa is ratifikált egyezményekben foglaltakat. Azonban ezzel az országgal igen nehéz normális párbeszédet folytatni.
Elnök
Nincs további kiegészítő kérdés, így rátérünk a következő kérdésre.

Tárgy: Az EU alkohollal kapcsolatos stratégiája
Csaknem három éve annak, hogy elfogadtuk az EU alkohollal kapcsolatos stratégiáját. A tervek szerint a stratégiát 2009 nyaráig kell értékelni. Sajnálatos módon úgy tűnik, hogy az értékelést elnapolták. Svédország mindig is fontosnak tartotta az alkohollal kapcsolatos kérdéseket, és az EU-val való együttműködés terén prioritásnak tekinti azokat.
Tesz-e lépéseket a svéd elnökség annak érdekében, hogy biztosítsa a stratégia haladéktalan értékelését? Ha igen, pontosan mikor?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Köszönöm, Hedh asszony. Először is szeretném emlékeztetni arra, hogy a svéd elnökség az alkohol és az egészség kérdésének kiemelt fontosságot tulajdonít, mint azon uniós stratégia fontos részének, amelynek célja, hogy segítse a tagállamokat az alkohollal kapcsolatos ártalmak csökkentésében.
Ehhez kapcsolódóan már három nagyobb eseményt szerveztünk. Az első volt az egészségügyi miniszterek júliusi informális találkozója Jönköpingben, ahol különös figyelmet szenteltek a szeszes italok értékesítésének és forgalmazásának, valamint annak, hogy mindez hogyan befolyásolja a fiatalok alkoholfogyasztási szokásait. A második esemény a szeptember 21-22-én Stockholmban megrendezett, az alkohol és az egészség témájával foglalkozó szakértői konferencia volt, amelynek célja, hogy az alkohollal kapcsolatban egy fenntartható, hosszú távú és átfogó stratégiát támogasson az EU-ban. A konferencián több, mint 450 ember vett részt; tulajdonképpen minden tagállamból érkeztek résztvevők, és határozottan támogatták, hogy a svéd elnökség prioritássá tette az alkohol és az egészség kérdését.
A harmadik esemény a szeptember 23-i globális szakértői ülés volt, amely az alkohol, az egészség és a társadalmi fejlődés témájával foglalkozott. Az eseményt a svéd elnökség a Svéd Nemzetközi Fejlesztési Együttműködési Ügynökséggel és a norvég Egészségügyi és Gondozási Szolgáltatások Minisztériumával együttműködésben szervezte, és az Egészségügyi Világszervezet szponzorálta. A cél az volt, hogy az Egészségügyi Világszervezet közgyűlésének jövő májusi találkozóján létrejöhessen egy globális stratégia. Ezen a találkozón új megállapításokat közöltek a káros alkoholfogyasztás, a társadalmi fejlődés és a fertőző betegségek (például a HIV/AIDS és a tuberkulózis) terjedése közötti kapcsolatról - ez egy igen fontos összefüggés, amelynek figyelmet kell szentelni.
Arra a kérdésre tehát, hogy a svéd elnökség tesz-e lépéseket annak érdekében, hogy a stratégia haladéktalanul értékelésre kerüljön, a válasz: igen. Fontos lépés volt, hogy 2006-ban az EU-ban elfogadtak egy stratégiát. A stratégia elfogadásával a Bizottság elismerte, hogy az alkohol az EU állampolgárainak egészségét befolyásoló kulcsfontosságú tényezők egyike, valamint azt, hogy a veszélyes és káros alkoholfogyasztás elleni fellépés az EU felelőssége. Ezt megerősítette az EU összes egészségügyi miniszterének a 2006 novemberében elfogadott következtetésekben megnyilvánuló támogatása.
2007. január 1. óta a Bizottság nyomon követte az alkoholfogyasztásra és az alkohollal kapcsolatos ártalmakra jellemző tendenciákat, valamint az EU politikájának változásait. Jóllehet sok területen volt tapasztalható változás, az eltelt idő rövidsége miatt nem mérhető fel az alkoholpolitikára és az alkoholfogyasztási szokásokra gyakorolt teljes hatás. A Bizottság első jelentése, amelyet néhány héttel ezelőtt, egy szakértői konferencián nyújtottak be, az EU alkoholstratégiájával kapcsolatos állapotjelentés volt. Ez egy időközi jelentés, amelyet egy 2012-ben benyújtandó zárójelentés követ majd.
Az elnökség természetesen áttekinti majd ezt az állapotjelentést, és figyelembe veszi az alkoholról és az egészségről szóló szakértői konferencia eredményeit. Nyomon fogjuk követni a fejlődést. Több új tanulmány elkészítését finanszíroztuk annak biztosítása céljából, hogy az alkohol kérdése továbbra is prioritást élvezzen az EU napirendjén. Az egyik általunk finanszírozott tanulmány a szeszes italok forgalmazásának fiatalokra gyakorolt hatását vizsgálja; egy másik tanulmány 10 tagállamban vizsgálja az alkohol idős emberekre gyakorolt hatását; egy másik pedig a határokon átnyúló kereskedelem nemzeti alkoholpolitikára gyakorolt hatásával foglalkozik.
Az alkoholról és az egészségről szóló előzetes következtetésekben - amelyeket jelenleg az Tanács munkacsoportja vitat meg - foglalt javaslatunk értelmében a Bizottságot ösztönözni kell arra, hogy kezdje meg az alkohol és egészség kérdéséhez kapcsolódó munka következő szakaszába tartozó prioritások elemzését és meghatározását, és hangsúlyozza, hogy a 2012 utáni időszakra kell figyelmet fordítanunk, amikor megtörténik az értékelés és lezárul a jelenlegi alkoholstratégia. Az elnökség e vita alapján szándékozik elfogadni a Tanács következtetéseit és támogatni az alkoholstratégiát 2009 decemberében.
Anna Hedh
(SV) Malmström asszony, tudom, hogy az elnökség több konstruktív konferenciát tartott és hogy sok időt szánt a kérdésre.
Kérdésem konkrétan az alkoholstratégiára vonatkozott, mivel ezt a kérdést már körülbelül hat hónappal ezelőtt is feltettem. Akkor azt a választ kaptam, hogy az alkoholstratégia még a nyár előtt értékelésre kerül. Ezért vetettem fel a kérdést, mivel a téma nem jelent meg a napirenden.
Sok minden történt azóta, hogy a svéd elnökség 2001-ben javasolt egy alkoholstratégiát az EU számára. A stratégiát 2006-ban fogadták el, és azóta sok minden történt. Egyes tagállamok például megemelték a korhatárt, mások növelték az alkoholra kivetett adót, mások pedig csökkentették a megengedett véralkohol-koncentráció felső értékét. Ennek nagyon örülök. Örömmel fogadtam volna, ha a svéd elnökség kissé többet tesz a reklámok ügyében, de mindenképpen örülök annak, hogy a reklámok, az alkohol és a fiatalok kérdéséről elkészült egy tanulmány.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Köszönöm támogatását. Valóban megpróbáltuk felhívni a figyelmet erre a témára, amely természetesen egy keretrendszer, amelyben az EU működhet: konferenciákat szervezhet, tanulmányokat készíttethet, ütemterveket határozhat meg annak biztosítására, hogy minden ügyben történjen előrelépés, valamint biztosíthatja a jövőbeli elnökségek bevonását. Örülök annak, hogy sikerült eloszlatni néhány nyilvánvaló félreértést. A cél az volt, hogy elkészüljön egy időközi jelentés, amely természetesen épp oly fontos, és amelyet majd áttekintünk és elemzünk, de a végső értékelés 2012-ben történik meg. Addig is rengeteg a tennivalónk, és csak megerősíteni tudom azt, hogy sok tagállam igen sok mindent megtesz, mivel minden tagállam minden polgárának figyelmét felhívták az alkoholfogyasztás egészségre gyakorolt hatására.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Miniszter asszony, a közúti halálesetek száma ugyan csökken, de a jövő évre mégsem sikerül elérnünk nagyra törő céljainkat. Ennek elsősorban az alkohol az oka. Egyes országokban megdöbbentően magas az öngyilkosságok száma, és ennek oka szintén az alkohol.
Nem gondolja, hogy az egész unióban követnünk kellene Svédország példáját és megerősíteni az alkoholfogyasztásra vonatkozó, már amúgy is szigorú intézkedéseket? A fogyasztást különösen a fiatalok esetében kell korlátozni. Svédországnak szándékában áll ilyen kezdeményezést tenni?
Catherine Stihler
Szeretném felhívni a miniszter asszony figyelmét arra, hogy Skóciában, az általam képviselt választókörzetben most folyik vita az alkoholos termékek legalacsonyabb áráról. Szerettem volna élni a lehetőséggel, és megkérdezni a miniszter asszonytól, hogy a Tanácsban folyik-e bármilyen vita az alkoholos termékek legalacsonyabb áráról. Skóciában éppen intenzív vita folyik, és kíváncsi lennék a Tanács véleményére, vagy hogy tárgyalja-e egyáltalán ezt a kérdést.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Az EK alkoholstratégiájának prioritást élvező öt témája közül az egyik éppen az alkohollal kapcsolatos közúti balesetek okozta sérülések és halálesetek számának csökkentése. Ez - ahogy azt a tisztelt képviselő mondta - igen nagy probléma, hatalmas szenvedéssel jár, és gazdasági jellegű költségei is vannak.
A Tanács ajánlotta, hogy a tapasztalatlan és a hivatásos gépkocsivezetők esetében egyaránt csökkentsék a legnagyobb megengedett mértéket, és hogy a már ezeket alkalmazó országok ne enyhítsenek a jelenlegi szabályokon. Létezik ezzel kapcsolatban ajánlás, és a tagállamokkal együtt dolgozunk ezen.
Sok tagállam már alkalmazta ezeket az ajánlásokat, és ismeretterjesztő tevékenységeket végeznek, amelyek keretében megvitatják a kérdést.
Nem tudok arról, hogy az árakról jelenleg folyna megbeszélés. Elképzelhető, hogy igen. Információt kérek majd kollégámtól, az ügyért felelős egészségügyi minisztertől, de nem hiszem, hogy ezt a kérdést jelenleg tárgyalják.
Számos más, alkohollal kapcsolatos kérdés van, amelyet jelenleg is nyomon követnek; de jelen pillanatban ezt a kérdést valószínűleg nem, mivel - természetesen - nem tartozik az EU hatáskörébe.
Elnök

Tárgy: A gázvezetékekkel kapcsolatos környezetvédelmi kérdések
Az Európai Unió nagy figyelmet szentel az EU-ba irányuló gázszállítást szolgáló új gázvezetékekkel (Nabucco, Északi Áramlat, Déli Áramlat) kapcsolatos környezetvédelmi kérdéseknek. Az Északi Áramlat gázvezeték, amely a Balti-tenger fenekén halad, különleges projekt mind méretét, mind pedig a balti régióra gyakorolt környezeti hatását tekintve.
A svéd elnökség szerint a gázvezetékek megépítése milyen veszélyt jelent a környezetre nézve, és milyen lépéseket lehet tenni ezek elhárítására?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Az Északi Áramlat - méretét és lehetséges következményeit tekintve - a balti-tengeri térség egyedülálló projektje. A Tanács tisztában van az Északi Áramlat gázvezeték-projekttel kapcsolatos környezetvédelmi vonatkozású aggályokkal, és részleteiben tudomásul vette az Európai Parlament tavaly júliusban elfogadott állásfoglalását az Oroszországot és Németországot összekötő, tervezett balti-tengeri gázvezeték környezeti hatásairól.
Az EU minden tagállama és az Európai Közösség aláírta az Egyesült Nemzetek 1991-es espoo-i egyezményét. Ez az egyezmény a határokon átnyúló környezeti hatásvizsgálatokról szól. Az egyezmény több olyan lényeges kötelezettséget tartalmaz, amelyek az aláírók számára kötelező érvényűek; ennek célja éppen annak biztosítása, hogy olyan környezeti hatásvizsgálat készüljön, amely az adott projektben résztvevő többi féllel folytatott konzultációt is magában foglalja.
A hatás, amelyet az Északi Áramlat projekt az érzékeny balti-tengeri környezetre gyakorol, kulcsfontosságú, és igen alaposan kell megvizsgálni. Érintettek lehetnek a Natura 2000 területek, valamint olyan térségek, ahol bányák vannak vagy ahol vegyi lőszereket helyeztek el. Az üledék szétterjedése hatással lehet a tengeri növény- és állatvilágra, valamint a halászati ágazatra is. A gázvezeték fontos hajózási útvonalak közelében halad el, ami szintén veszélyeztetheti a környezetet és a biztonságot.
A Balti-tenger menti államok mindegyike már három éve dolgozik az espoo-i egyezmény keretein belül annak meghatározásán, hogy ezek a kötelezettségek mennyiben vonatkoznak a projekt kivitelezésének módjára.
A Tanács mindenesetre szeretné hangsúlyozni, hogy az Északi Áramlat magánvállalkozás. Az e projektért felelős szereplőknek kell biztosítaniuk azt információt, amely alátámasztja azt, hogy a projekt során betartják a vonatkozó jogszabályokat, mégpedig az érintett tagállamok ellenőrzése alatt.
A Tanács tehát nem fűzhet megjegyzést az Északi Áramlat projekthez olyan módon, amelyet a nemzeti jogi eljárásba történő beavatkozásként lehetne értelmezni.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Miniszter asszony, köszönöm ezt az igen átfogó választ. Egyértelmű, hogy a kérdés nagyban érinti Svédországot, annál is inkább, mert Svédország balti-tengeri ország. Egyetlen dolgot szeretnék csak hangsúlyozni: azt, hogy sosem fordíthatunk túl sok figyelmet az ilyen kérdésekre. Szeretném, ha kimondanák, hogy valószínűleg ez a helyzet, és hogy svéd elnökség alatt folyamatosan alapos figyelemmel kíséri majd az ügyet, és megteszi a szükséges lépéseket.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Tisztelt képviselők, biztosíthatom Önöket afelől, hogy Svédország ezt teszi. Éber figyelemmel kísérjük a Balti-tenger érzékeny környezetének ügyét; ezt a környezetet természetesen bármilyen, kivitelezésre kerülő projekt veszélyezteti. Ezért e projektnél igen szigorú természetvédelmi követelményeket vezettünk be; a projektet jelenleg különböző illetékes hatóságok ellenőrzik és vetik alapos vizsgálat alá. A projekt nem svéd területre van hatással, hanem Svédország gazdasági övezetére, és ezért körültekintő módon felhívtuk a figyelmet arra, hogy a nemzetközi egyezményekre - köztük az espoo-i egyezményre - alapulnak azok az álláspontok, amelyeket elfogadni készülünk. Nem szabad politikai vagy gazdasági jellegű döntéseket hoznunk. A svéd államnak ezt áll módjában megvizsgálni, és pontosan ezt tesszük.
Elnök

Tárgy: A munkaerő tagállamok közötti szabad áramlását gátló akadályok megszüntetése.
A Tanács svéd elnöksége felismerte, hogy a jelenlegi gazdasági válságban elsőrendű prioritás az, hogy a tagállamok képesek legyenek közösen reagálni a kihívásokra és megoldásokat találni a gazdasági és pénzügyi válság leküzdésére, és mindenekelőtt csökkenteni a munkanélküliséget és enyhíteni annak káros társadalmi következményeit. A 2004. május 1-jén vagy azután csatlakozott tagállamokból származó dolgozók szabad mozgását gátló akadályok korlátozzák az adott országok polgárainak jogait, valamint feketemunkához és szociális dömpinghez vezethetnek. Ezen akadályok eltávolítása azt jelenti, hogy a migráns munkavállalók az állampolgárokéhoz hasonló védelmet élveznek. Tekintve azt, hogy a svéd elnökség elkötelezte magát az uniós munkaerőpiacra vonatkozó aktív politika, valamint az alkalmazkodóképesség és a mobilitás fokozása mellett, meg tud-e nevezni a Tanács olyan konkrét intézkedéseket, amelyek megszüntetik a 2004. május 1-jén vagy azután csatlakozott tagállamokból származó dolgozók szabad mozgását gátló akadályokat?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) A Tanács hangsúlyozni szeretné, hogy a személyek szabad mozgása a közösségi jogszabályok által biztosított alapvető jogok egyike, és magában foglalja az unió polgárainak jogát arra, hogy egy másik tagállamban éljenek és dolgozzanak.
2009. március 9-én tartott ülésén a Tanács felhívást intézett azokhoz a tagállamokhoz, amelyek jelenleg is alkalmazzák a szabad mozgást akadályozó átmeneti szabályokat. Akkor a hozzáférhető információkból kiindulva a Tanács azt mondta, hogy e tagállamoknak meg kell fontolniuk, hogy továbbra is alkalmazni kívánják-e ezeket a korlátozásokat. A tagállamokat arra is ösztönözték, hogy a harmadik szakaszban oldják fel a korlátozásokat abban az esetben, ha az érintett tagállamban nem azonosítható a munkaerőpiacot sújtó komoly zavar, vagy annak veszélye.
A Tanács azt is jelezte a tagállamok felé, hogy az EU-n kívülről érkező munkaerővel szemben előnyben kell részesíteni a tagállamokból érkező polgárokat, és hogy az átmeneti időszakokban is biztosítani kell az új tagállamból származó azon polgárok védelmét, akik már letelepedtek egy tagállamban és ott alkalmazásban állnak. A családtagok jogait szintén a korábbi csatlakozásokkal kapcsolatos gyakorlatnak megfelelően vettük figyelembe.
A Tanács hangsúlyozta a különbségtételt és a rugalmasságot, mint a munkaerő szabad mozgására vonatkozó szabályok fontos elemeit. A tagállamok kijelentették, hogy kísérletet tesznek arra, hogy a nemzeti jogszabályoknak megfelelően nagyobb hozzáférést biztosítsanak a munkaerőpiachoz az érintett új tagállamokból érkező polgárok számára, azzal a céllal, hogy a közösségi jogszabályoknak megfelelően felgyorsítsák a jogszabályaik közelítésének folyamatát.
2008 novemberében a Bizottság közzétett egy közleményt a munkaerő szabad mozgásának hatásáról az EU bővítésével összefüggésében. A Tanács hangsúlyozza, hogy a Bulgáriából, Romániából és a 10 tagú EU államaiból érkező munkavállalók hozzájárultak a fogadó országokra jellemző nagyobb munkaerő-igény kielégítéséhez, és ezzel jelentős mértékben elősegítették a hosszan tartó gazdasági növekedést. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy a bővítést követően az EU-n belüli mobilitás nem vezetett komoly munkaerő-piaci zavarokhoz, valamint hogy valószínűtlen az is, hogy jövőben ilyen következményei lennének.
A Tanács azt is megjegyzi, hogy az EU-n belül a mobilitás mértékét és irányát inkább az általános munkaerő-kínálat és -kereslet szabja meg, semmint a munkaerőpiachoz való hozzáférést korlátozó szabályok. A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tagállamok által alkalmazott korlátozások késleltethetik a munkaerő-piaci alkalmazkodást, és éppenséggel növelhetik a be nem jelentett munka elterjedtségét.
A munkaerő szabad mozgása fontos prioritás az Európai Unió számára. A munkaerő mozgása elősegíti a munkahelyteremtést, és ennek köszönhetően a gazdaság még gazdasági válság idején is képes alkalmazkodni. A munkavállalók mozgása ugyanakkor segít a társadalmi marginalizálódás és a szegénység visszaszorításában.
Ami a tisztelt képviselő által említett, szabad mozgásra vonatkozó átmeneti időszakot illeti, a tagállamoknak jogukban áll az átmeneti időszak harmadik szakasza végéig fenntartani a korlátozásokat. Azonban a Tanács úgy véli, hogy az Európában jelenleg tapasztalható gazdasági válságot nem szabad az átmeneti szabályok folytatólagos alkalmazásának indokolására használni. A munkaadók számára adott esetben még az alacsony munkaerő-kereslet időszakaiban is nehéz saját országukból származó munkavállalókkal betölteni az állásokat.
A Tanács rendszeresen felülvizsgálja az átmeneti rendelkezések kérdését. Legutóbb ez a 2009 júniusában megtartott ülésén történt meg, amikor a Tanács tudomásul vette a Bizottság tájékoztatását a szabad mozgás hatásáról az EU bővítésével összefüggésben. A Bizottság tájékoztatta a Tanácsot, hogy 2009. május 1-jéig a 15 tagú EU államai közül három értesítette a Bizottságot komoly munkaerő-piaci zavarokról vagy ilyen zavarok veszélyéről. Németország és Ausztria továbbra is korlátozza a munkaerőpiachoz való hozzáférést azzal, hogy továbbra is megköveteli a munkavállalási engedélyt, míg az Egyesült királyság ex post regisztrációs rendszert alkalmaz, amelynek értelmében a munkavállalók megkezdhetik a munkát, de 30 napon belül regisztráltatniuk kell magukat.
A Bizottság a Tanácsnak nyújtott tájékoztatásában azt is kimondta, hogy biztosítani szándékozik a csatlakozási szerződés rendelkezéseinek betartását, és hogy fenntartja a jogot arra, hogy a korlátozásokat továbbra is alkalmazó tagállamoktól felvilágosítást kérjen.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Szeretném megkérdezni, hogy a svéd elnökség napirendjének részeként szerepel-e az ütemtervükben olyan intézkedés, amelynek a célja az lenne, hogy a munkaerő szabad áramlását gátló akadályokat fenntartó tagállamokat továbbra is megpróbálják meggyőzni arról, hogy oldják fel ezeket a korlátozásokat. Második kérdésem az, hogy szándékukban áll-e a munkaerő szabad áramlását gátló akadályok megszüntetéséről szóló javaslatot a svéd elnökség következtetéseibe beleilleszteni.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Szeretnék köszönetet mondani a tisztelt képviselőnek. A jelenlegi trió (a francia, a cseh és a svéd elnökség) minden tagja alátámasztva látja azon következtetéseit, miszerint a bővítés nagy haszonnal járt az EU-ra nézve, gazdasági fejlődéshez vezetett, és semmi jel nem mutat arra, hogy súlyos gazdasági zavarok álltak volna be.
Meghatározott mechanizmusokkal rendelkezünk az átmeneti szabályok rendszeres, a Bizottsággal közösen végzett felülvizsgálatára vonatkozóan. E felülvizsgálatok között természetesen felhívhatjuk a tagállamokat arra, hogy tegyék meg a diszkriminatív jogszabályok megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket és biztosítsák, hogy az egész EU-ban kihasználásra kerül a szakképzett munkaerő, azonban a kérdés tisztán jogi aspektusaival a Bizottsággal együtt foglalkozunk. Ahogy már említettem, idén már végeztünk ilyen felülvizsgálatot.
Franz Obermayr
(DE) Elnök asszony, a kérdést feltevő képviselőtársam a helyzetre tett megjegyzéseiben érthető módon azokra a tagállamokra összpontosított, ahol a népesség bizonyos része kivándorol, és máshol keres munkát. Ezt megértem.
Ausztria azonban, Németországhoz hasonlóan, olyan ország, amelyre tömeges bevándorlás jellemző, és sikerült elérnie a munkaerőpiac teljes megnyitását megelőző átmeneti időszak meghosszabbítását. Ennek okai egyértelműek. Az elbocsátásoknál és az elosztásnál észlelhető, a jövedelmek közötti nagy különbségekből fakadó negatív hatások, különösen a munkaerőpiac jelenlegi problémái mellett, valamint a megnövekedett mértékű bevándorlás a munkaerőpiac túlterheltségéhez vezethettek volna, ami pedig olyan társadalmi feszültségeket válthatott volna ki, amelyeket mindenki szeretne elkerülni.
Kérdésem tehát a következő: az Ausztriában és Németországban tapasztalható problémákról tudomást vesznek-e és terveznek-e megfelelő megoldásokat?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Természetesen minden uniós tagállamban súlyos következményekkel járt a gazdasági válság és a munkanélküliség. A számadatok némileg eltérőek, de minden tagállamot érzékenyen érintettek e jelenségek. Az országoknak jogukban áll átmeneti szabályokat bevezetni, ahogy azt Ausztria is tette, és van lehetőség arra, hogy - amennyiben a Bizottság felé indokolják a lépést - külön eljárás keretében meghosszabbítsák a szabályok érvényességét. Az Ausztriában kialakult helyzettel kapcsolatban nem áll rendelkezésemre elégséges információ. Nem tudom, hogy Ausztriában súlyosabbak-e a problémák, mint máshol. Ahogy már említettem, minden tagállamban súlyos munkaerő-piaci problémák vannak.
A Bizottság jelentésében kimondja, hogy semmi nem mutat arra, hogy a szabad mozgás bármely tagállamban zavarokhoz vezetett volna. Hazámban, Svédországban - ahol szintén igen magas a munkanélküliség - nem találtunk összefüggést a szabad mozgás és a munkanélküliség között. A többi uniós tagállamból érkezőket szívesen fogadtuk, és bekerültek a munkaerőpiacra.
Elnök

Tárgy: A külső határok biztonságáért felelős európai uniós ügynökség (Frontex) által üzemeltetett repülőgép Törökország általi zaklatása
2009 májusa óta hat olyan esetről számoltak be, amikor a külső határok biztonságáért felelős európai uniós ügynökség (Frontex) által üzemeltetett repülőgép török repülőgép vagy rádiós kommunikáció általi zaklatásnak volt kitéve. A legutóbbi eset 2009. szeptember 8-án történt, amikor egy Frontex-helikopter, amelyet két lett pilóta vezetett, Kos szigetéről Számoszra tartott. Amikor a helikopter Farmakonisi szigete fölött haladt át, pilótái a datçai török radar által okozott rádióinterferenciát észleltek, amely arra szólította fel őket, hogy hagyják el a térséget és adják meg repülési tervüket.
Tud a Tanács erről az incidensről? Mik az észrevételei? Milyen intézkedéseket foganatosít Törökországgal szemben?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Igen, a Tanács tud a képviselő által említett incidensről. Az elnökség szeretné kijelenteni, hogy Törökországnak - mint tagjelölt országnak - a szerződések értelmében magáévá kell tennie az Európai Unió értékeit és céljait. Az EU-tagság egyik alapvető és fontos követelménye a jószomszédi viszony és a konfliktusok békés megoldása melletti elköteleződés. A vonatkozó tanácsi következtetésekkel és a tárgyalások keretrendszerével összhangban az EU sürgette, hogy Törökország kerülje el a fenyegetés, a konfliktusforrások valamint a jó viszonyt veszélyeztető intézkedések minden formáját, és próbálja békés úton megoldani a vitás kérdéseket.
Szeretném biztosítani a tisztelt képviselőt afelől, hogy a jószomszédi viszony kérdését az EU rendszeresen felveti; ezt legutóbb a Társulási Tanács május 19-i ülésén és ez év júliusában az EU-trojka és Törökország vezető politikusainak stockholmi találkozóján tette meg.
A Frontex által üzemeltett repülőgéppel kapcsolatban szeretném megemlíteni, hogy a Frontex több közös műveletet és kísérleti projektet koordinál. Ezzel nagyban hozzájárul az Unió tengeri, szárazföldi és külső légi határainak védelméhez.
Az egyik művelet a Poseidon 2009, amelynek gazdája Görögország. A művelet célja, hogy megakadályozza a Törökországból vagy az észak-afrikai országokból érkező, vagy ezeken az országokon áthaladó, a görög tengerpartot elérni kívánó személyek nem engedélyezett határátlépését. A tisztelt képviselő természetesen tud erről. A Poseidon keretében a görög szigetek határai mentén az európai légtérben műszaki felszerelés került elhelyezésre. Törökországot természetesen tájékoztattuk a műveletről.
Ami a Frontex és az illetékes török hatóságok közötti együttműködést illeti, jelenleg is folynak tárgyalások a munkamódszerekről. Ez igen pozitív. Egy megegyezés magában foglalhatná az információcserét, és a török hatóságoknak lehetőségük nyílna arra, hogy részt vegyenek a Frontex közös műveleteiben. Ez a munka fontos része lehetne az illegális bevándorlás megakadályozását célzó tevékenységnek, és elősegíthetné a szomszédi viszony javítását is.
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök asszony, miniszter asszony, szeretném ismételten kijelenteni, hogy nagyra becsülöm kérdéseink megválaszolására tett erőfeszítéseit, de hozzátenném, hogy az alapján, amit elmondott, Önök nyilvánvalóan tudnak az incidensről. Együttműködünk Törökországgal, de nem kaptam Öntől világos választ, ezért szeretnék újra a kérdésemre koncentrálni, és ismét feltenni azt: igaz-e, hogy a Frontex missziója megsértette a török légteret, ahogy azt Törökország állítja?
Azért mondom ezt, mert a jelenlegi eljárás során azt vizsgáljuk, hogy Törökország vitatja-e a görög felségjogokat. Emellett szeretném emlékeztetni arra, hogy Fernandez úr, a Frontex helyettes vezetője a közelmúltban tett görögországi látogatása során kijelentette, hogy a légtér megsértése nem történt meg, és hivatkozott a pilóták beszámolójára. Felteszem tehát újra a kérdésem: a Frontex-misszió elkövette-e azokat a szabálysértéseket, amellyel Törökország vádolja, és mit tesznek Önök ebben az ügyben?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) A svéd elnökség igen nehezen tudja pontosan meghatározni, hogy mikor történik meg egy szabálysértés. Több esetben informáltak minket azokról az aggályokról, amelyeket legtöbb görög kollégám érez. Megvitattuk a kérdést, valamint tárgyalásokat sürgettünk és folytattunk a török hatóságokkal és török partnereinkkel, és nyomatékosan javasoltuk, hogy dolgozzanak a szomszédi viszony javításán. Egy elnökség nagyon nehezen tudja pontosan meghatározni, hogy mikor történik vagy nem történik szabálysértés. Ez természetesen a nemzetközi egyezmények alapján dönthető el, és a két tagállam közötti bilaterális ügy.
Elnök
Morvai asszony, Ön jelezte, hogy ismét szót szeretne kapni. Amennyiben mondandója a kérdés kiegészítése, 30 másodpercre Öné a szó.
Krisztina Morvai
Elnök asszony, Ön valószínűleg olvas a gondolataimban, mert nem jeleztem, hogy szót szeretnék kapni. Azonban szeretnék elnézést kérni azért, hogy 20 másodpercet elvettem ebből a rendkívül élénk, nagyszabású demokratikus vitából egy olyan jelentéktelen kérdés miatt, mint az egyik tagállamban tapasztalható tömeges rendőri brutalitás és az ottani politikai foglyok helyzete. Elnézést kérek.
Elnök
Ha kérdése van, azt a szokásos módon, írásban nyújtsa be, és - amennyiben megfelelő a kérdés - választ kaphat rá. Sok képviselő szeretne ma este választ kapni a kérdéseire, és a rájuk való tekintettel a vitát fegyelmezetten szeretnénk folytatni.
(A 8. kérdést a kérdés szerzőjének távolléte miatt nem tárgyalják)

Tárgy: Az 2005/1/EK rendelet módosítása
Vázolná-e a Tanács az elnökség nézeteit az állatoknak a szállítás közbeni védelméről szóló 2005/1/EK rendelet módosításáról? Figyelembe veszi-e az elnökség a módosítás lehetséges következményeinek minden aspektusát?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Köszönöm a kérdést. A Tanács természetesen osztja a képviselő aggodalmát az állatok jólétével kapcsolatban. Szeptemberben az elnökség válaszolt Harkin asszony hasonló kérdésére, és akkor kijelentette, hogy a svéd elnökség egyik célja előmozdítani az állatjóléttel kapcsolatos vitát - ez elnökségünk egyik prioritása.
A szeptember 7-i ülés során a Tanács azt a hírt kapta a Bizottságtól, hogy az állatoknak a szállítás közbeni védelméről szóló 2005/1/EK rendelet módosítására vonatkozó javaslattervezet a lehető leghamarabb benyújtásra kerül. Ugyanezen az ülésen a küldöttek tájékoztatták a Tanácsot az élő állatok nemzetközi szállítása ellenőrzésének és felügyeletének javítását szolgáló új eszközök - például műholdas navigációs rendszerek - szükségességével kapcsolatos nézeteikről. A megfelelő műholdas navigációs rendszer segíthetné a tagállamok hatóságai által gyakorolt ellenőrzést, mivel a jelenleg használt eszközökkel igen nehéz bizonyítani az előírások be nem tartását.
A 2005/1/EK rendelet erőteljesebb jogszabály az állatok kereskedelmi szállítás közbeni védelméről, mivel meghatározza az érdekelt feleket és kijelöli felelősségüket, valamint az engedélyekkel, az ellenőrzésekkel és a szigorúbb szállítási szabályokkal szigorúbb intézkedéseket vezet be.
Az állatok szállításának bizonyos aspektusait nem fedik le a rendelkezések: ilyen például az utak maximális száma vagy az állatok számára biztosítandó tér. A rendelet 32. cikke értelmében ezeket a szempontokat majd egy négy éven belül benyújtandó jelentés tartalmazza, és e jelentéshez egy új javaslat is társulhat.
Az elnökség megerősítheti, hogy szándékunkban áll megkezdeni a rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslat áttekintését, amint a Bizottság benyújtja a javaslatot. Ez még nem történt meg, de amint kézhez kapjuk az anyagot, megkezdjük a tanulmányozását, mivel a képviselőhöz hasonlóan mi is fontosnak tartjuk e rendelet módosítását.
Mairead McGuinness
Köszönöm átfogó válaszát.
Én is osztom az állatok jólétével kapcsolatos aggodalmakat, de véleményem szerint olyan realista szabályozásra van szükség, amely lehetővé teszi az állatokkal való törvényes, megfelelően szabályozott kereskedelmet; emellett úgy gondolom, hogy nincs szükségünk további szabályozásra. A meglévő szabályozást kell teljes mértékben végrehajtanunk. Úgy vélem, hogy a navigációról és a többiről tett megjegyzései hasznosak ebben a vitában. Hagyjuk, hogy a tudomány diktáljon.
Szeretném arra kérni, hogy a kérdéskörön belül beszéljen a lovak szállításáról. Ez egy speciális probléma, és ezen a téren nem foganatosítják a szabályokat. Kérem, közölje ezzel kapcsolatos észrevételeit.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Nem vagyok a szakértője az állatok szállításán belül a lovak szállításának, de figyelemmel hallgattam javaslatát, és magammal viszem.
Egyetértek Önnel abban, hogy igen gyakori, hogy a végrehajtás nem valósul meg, és hogy nem mindig van szükség új szabályozásra. Amikor megérkezik a Bizottság javaslata, áttekintjük, értékeljük, és utánanézünk, hogy van-e szükség további intézkedésekre, vagy - ahogy Ön utalt rá - csupán a végrehajtást kell megerősítenünk. A kérdésre tehát visszatérek, amikor a Bizottságtól megkapjuk a javaslatot.
Seán Kelly
Kollégám, McGuinness asszony kérdéséhez szeretném hozzáfűzni, hogy Írország nagyban függ az állatok tengeren túlra történő szállításától, és hogy az iparágban sokan vélik úgy, hogy a végrehajtott vagy végrehajtásra javasolt korlátozások költsége nagyobb, mint a hasznuk. Kérjük, hogy a módosítás során vegyék ezt figyelembe. Máskülönben, ha nem szállíthatunk élő állatokat, a gyárak kartelleket alkotnak majd, aminek következtében csökkennek majd az árak, és egyre többen hagynak majd fel a gazdálkodással.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - Tisztában vagyok az Írország helyzetére jellemző nehézségekkel, hiszen szigetországról van szó, amely nagyban függ a szállítástól.
Úgy vélem, különösen fontos, hogy minden jogszabályt igen figyelmesen alkossunk meg. Tudjuk, hogy polgáraink részéről nagy a nyomás, hogy foglalkozzunk az állatjóléti kérdésekkel, de ugyanakkor természetesen ezt megfelelő módon tegyük, és értékeljük a megtett lépéseket. Elégségesek a rendelkezések? Szükségesek? Van-e továbbiakra szükség? Szükséges-e a végrehajtás? Mindezt figyelembe kell vennünk, mielőtt további szabályozásba fogunk.
Biztos vagyok abban, hogy a tagállamokkal folytatott eszmecsere során minden tagállamnak lehetősége nyílik arra, hogy felvázolja saját egyedi helyzetét, és azt az eszmecsere tárgyává tegye.

Tárgy: Bizottsági sport-portfólió
Tekintettel egyfelől arra, hogy az EU 27 tagállamában nő a túlsúlyos gyermekek száma, másfelől pedig arra, hogy az EU népességének öregedésével egyre fontosabb lesz az egész életen át tartó egészség, örvendetes, hogy a sportot a Lisszaboni Szerződés az EU hatáskörébe utalja. A Szerződés elismeri a sport fontosságát: az ehhez kapcsolódó gyakorlati lépésként a Tanács támogatna-e bármely olyan kezdeményezést, amelynek az a célja, hogy az egyik új biztos portfóliójában kifejezetten megjelenjen a sport?
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - A sporttevékenység jelenleg az uniós jog alkalmazásának tárgya, és - ahogy azt a tisztelt képviselő helyesen megjegyezte - a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével az EU-nak jogalapja lesz arra, hogy a sport speciális természetét, önkéntes tevékenységre alapuló struktúráit, valamint társadalmi és oktatási funkcióját figyelembe véve támogassa az európai sportügyek előmozdítását.
A Tanács azonban nem alkothat véleményt a következő Bizottság belső szerkezetéről, mivel az a Szerződés értelmében a Bizottság elnökének a dolga.
Egyetértek azzal, hogy a sport és az egészség szorosan összekapcsolódnak. A sporttevékenységek ugyanakkor előmozdítják a társadalmi kohéziót, a demokráciát és a személyes fejlődést is. Egyértelmű az is, hogy a sport szórakozás is: a helyi futballcsapat meccse és a nemzetközi versenyek esetében egyaránt.
Úgy vélem, hogy a szabad és független sportmozgalomnak olyan társadalmi kérdések terén is van felelőssége, mint például a közegészségügy vagy a demokratikus értékek védelme.
A svéd elnökség a sportpolitikát mindenekelőtt nemzeti ügynek tartja. Emellett óvatosnak kell lennünk az olyan új felvetésekkel és programokkal, amelyek uniós szinten úgy bővítik a politikákat, hogy az veszélyeztetheti a jól működő rendszereket, például a civil társadalom által az évek során kialakított rendszereket.
Seán Kelly
Először is köszönöm, hogy elfogadta kérdésemet; nagyon köszönöm. Szintén köszönöm átfogó válaszát; úgy vélem, igen világosan felvázolta a sport értékeit, különösen az egészséggel kapcsolatos értékeit, és biztos vagyok abban, hogy amikor a Lisszaboni Szerződés hatályba lép, közösen tevékenykedhetünk annak érdekében, hogy a sport, mint az Európai Unió hatáskörébe tartozó terület, megfelelő mértékű támogatásban és nyilvánosságban részesüljön.
Mairead McGuinness
Köszönöm, hogy elfogadta a kérdést, mert Kelly úr igen félénk, és nem közölte, hogy a Kelta Atlétikai Szövetség, a legjelentősebb írországi sportmozgalom elnöke volt, és hogy innen a sport iránti érdeklődése. Tartózkodó volt ebben a tekintetben, de úgy vélem, tudniuk kell erről.
Elnök
Köszönöm szépen ezt az információt.
Ezzel lezárom a kérdések óráját.
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
