Az egységes eurófizetési térség (SEPA) megvalósítása (vita)
Elnök
A következő napirendi pont Sharon Bowles szóbeli választ igénylő kérdése a Bizottsághoz az egységes eurófizetési térség (SEPA) megvalósításáról.
Sharon Bowles
szerző. - Elnök úr, elődöm a Gazdasági és Monetáris Bizottság elnöki székében 2009. március 12-én már benyújtott egy állásfoglalást a SEPA-ról ebben az ülésteremben. Mivel nem sok változás történt azóta, most, 2010 márciusában, magam is állásfoglalási indítványt terjesztek elő. Hadd tegyem hozzá, hogy mindenképpen számítunk arra, hogy 2011. március közepe előtt történjen előrehaladás.
2009. szeptemberi SEPA-ütemtervében a Bizottság már tett erőfeszítéseket. A hat kiemelt területen végrehajtandó intézkedésekkel egyetértünk, de a Bizottság konzultációin a megkérdezettek nagy többsége arra is felhívta a figyelmet, hogy - a vonakodók ösztönzése érdekében - szükség van egy végső határidő megállapítására. Ezek a Bizottság saját szavai. Ennél világosabban nem is lehetne fogalmazni. Mi azt javasoljuk, hogy ez a jogilag kötelező érvényű határidő legkésőbb 2012. december 31. legyen.
Olyan időket élünk, amikor egyre több a határokon átnyúló vásárlás és szerződéskötés. A határokon átnyúló fizetési műveletekre, átutalásokra és közvetlen terhelésekre kialakított közös előírások az egységes piac egészséges működésének és növekedésének fontos részét képezik. A fogyasztóknak is sokkal kellemesebb, ha nem kell ellenőrizniük, hogy a különböző országokban eltérőek-e a szabályok, és nem kerülnek nehéz helyzetbe amiatt, ha igen.
A fogyasztók tehát nem ellenzik ezt a projektet, ugyanakkor biztonságra van szükségük, és aggódnak amiatt, hogy vannak-e megfelelő garanciák a közvetlen terhelések kezelésére és a velük kapcsolatos felhatalmazások ellenőrzésére. A fizetési rendszerek a bankok működési költségeinek egyharmadát teszik ki, ezért a bankok esetében sok múlik azon, hogy a SEPA-átállást jól oldják meg. Csakhogy nem minden lehet úgy, ahogy ők akarják. Az Európai Pénzforgalmi Tanácsnak szembe kell néznie a ténnyel, hogy a fogyasztókat aggasztják a csalások és visszaélések és az, hogy az ő biztonságukra ki vigyáz. Sokan vannak, akik annyira elfoglaltak, hogy fel sem tűnik nekik egy-egy új tranzakció, főként, ha rendszeresen előforduló összegről van szó. Ezért feltétlenül kell valami lehetőség, amivel a fogyasztók további garanciát kaphatnak a közvetlen terhelések beállításakor. Az kevés, hogy majd a bankok észrevesznek minden csalást. A bankok figyelmét a csekkekkel történő visszaélések is elkerülték. Franciaországban például gondot jelentettek a bankok részére kiállított, harmadik fél számlájára fizetendő csekkek forgatásával kapcsolatos csalások. Mindez négy évvel az után történt, hogy az Egyesült Királyság Pénzügyi Szolgáltatások Hatósága bezárta ezt a kiskaput. Nem elegendő, hogy a problémákat kiegészítésekkel vagy újabb szolgáltatások bevezetésével oldjuk meg, ami nem mindenkit véd meg. Az szabad kezet ad a csalóknak. Nem elegendő, hogy az egyes országok ezt külön-külön oldják meg. Az a határokon átnyúló csalóknak ad szabad kezet.
Ezért öntől várjuk a határozott fellépést és e problémák kiküszöbölését, biztos úr, és azt, hogy 2010. szeptember 30-ig mutasson fel valamilyen megoldást a SEPA közvetlen terhelési rendszerére.
Idén várhatóan fokozottan veszik igénybe a SEPA-eszközöket a közigazgatási szervek, ezért most jött el a pillanat arra, hogy nyomást gyakoroljunk, főként azzal, hogy a felmérésekben való részvételre szólítjuk fel azokat a tagállamokat, amelyek ezt nem tervezték. Felszólítjuk továbbá azokat a tagállamokat is - vagy talán azt az egyet -, ahol még nincs megoldva a meglévő közvetlen terhelési megbízások jogi érvényességének folytonossága, hogy oldják már meg végre ezt a problémát. Talán a másik legnagyobb akadály a kártyás fizetésekre vonatkozó multilaterális bankközi díjak kérdése. Ezt szintén úgy kéne megoldani, hogy az egyszersmind összhangban legyen a versenypolitikával is.
Ezek fontos kérdések, biztos úr, és úgy gondoljuk, eljött az idő, hogy a SEPA-eszközökre történő átállás sikere érdekében, és hogy ez az egységes piac szempontjából oly fontos projekt valóban beindulhasson, határozottan fellépjünk a kötelező határidő meghatározása mellett.
Michel Barnier
a Bizottság tagja. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, örülök, hogy ismét önök között lehetek, és azzal szeretném kezdeni, hogy kifejezem egyetértésemet Bowles asszony gondolataival arról, hogy a fogyasztóknak biztonságra van szükségük. Ez egybevág azzal, amit parlamenti meghallgatásomkor említettem arról a törekvésről, hogy konkrét projektekkel segítsük hozzá a fogyasztókat a hazai piac visszaszerzéséhez. Az egyik ilyen éppen az egységes eurófizetési térség (SEPA). Bonyolult projekt, de a célja - az Európán belüli pénzátutalások egyszerűsítése - igazolja intézkedésünket.
Bowles asszony, hölgyeim és uraim, szeretnék köszönetet mondani a Parlamentnek, hogy támogatja a SEPA-t és konkrét válaszokat adni a Bowles asszony által felvetett öt témával kapcsolatban, amelyek valóban helyesen azonosítják a megoldandó problémákat. Ugyanakkor szem előtt tartom a már előzetesen elvégzett munkát, illetve Berčs asszony és Gauzčs úr rendkívül pozitív és érdekfeszítő jelentéseit is a SEPA-val kapcsolatos kérdésekről.
Igaza van, Bowles asszony, hogy egy határidő részben meg tudná adni a szükséges lendületet a SEPA-projekthez. Hiszek ebben. Egy lejárati idő valóban több pozitív hatással járna. Világosabbá tenné a jogi álláspontot, lehetővé tenné a szükséges beruházások megtervezését, és véget vetne a két fizetési rendszer - a nemzeti és az európai - együttélésének, ami szükségtelen kiadással jár.
A határidő jogszabályt feltételez. Munkatársaim éppen most elemzik a különféle lehetőségeket, elemzéseik elkészülése jövő tavaszra várható. Ezen az alapon fogunk dönteni arról, hogy mi a legeredményesebb intézkedés. Megerősítem, hogy ez jogszabályon fog alapulni.
A mai nap itt, önök előtt - március elején járunk - még túl korán van ahhoz, hogy be tudjam jelenteni, hogy mi ez a határidő. Bowles asszony, tudomásul vettem, és emlékezni fogok rá, hogy ön egy 2012-es időpontot javasolt. Ettől függetlenül, meg kell engednünk, hogy a felhasználók rendelkezésére álljon egy alkalmazkodási időszak, ami lehet például 12 hónap az átutalások és legalább 24 hónap a beszedések esetén. A jogszabályi kezdeményezés másik előnye lehet, hogy részben megoldaná az önök állásfoglalásában és a Gazdasági és Pénzügyi Tanács által is felvetett kérdéseket a SEPA-termékek minőségének felhasználói igények alapján történő tökéletesítésével kapcsolatban.
Bowles asszony, a második dolog, amire szeretnék kitérni, hogy pontosításra van szükség a multilaterális bankközi díjak tekintetében. Ez a beszedések és a SEPA-kártyák finanszírozása, így kifejlesztése szempontjából is fontos kérdés. 2009 végén a Bizottság új adatokkal közzétett egy vitadokumentumot, amely a különböző típusú felhasználók véleményét is tartalmazta e tárgyban. Ennek a nyilvános konzultációnak az eredményére hamarosan visszatérek. A kérdést természetesen a versenypolitikával való összeegyeztethetősége szempontjából kell elemezni, amely kollégám, Almunia úr feladata.
Ennek ellenére magam is szeretnék néhány megjegyzést hozzáfűzni. A közvetlen terheléseknek van átmeneti jelleggel működő rendszere, amely 2012 novemberéig tart, és amely maximum 8,8 %-ig lehetővé teszi a multilaterális bankközi díjak felszámítását a határokon átnyúló tranzakciókra. Megjegyzem azonban, hogy ma már a beszedési tranzakciók több mint 70 %-át multilaterális bankközi díj felszámítása nélkül hajtják végre Európában. Ezért nem úgy néz ki, mintha a multilaterális bankközi díj lenne az egyetlen - vagy akár csak a legeredményesebb - finanszírozási mechanizmus.
Ami a kártyákat illeti, mint tudják, a Bizottság határozatot fogadott el annak ellenzéséről, hogy a MasterCard multilaterális bankközi díjat számítson fel a határokon átnyúló tranzakciók után. Ugyanezt tettük a Visa esetében is. A MasterCard-dal szemben indított eljárás éppen fellebbezés alatt áll a Bíróság előtt. Az eljárás keretében az Európai Bizottság már meghatározta a játékszabályokat, főként, ami a díjak mértékét és típusát illeti. A Bíróság végleges határozatai remélhetőleg hozzájárulnak majd a kérdés szilárdabb jogi megalapozásához.
Harmadszor, mint már volt alkalmam megemlíteni a meghallgatásom során, támogatom a kártyákra vonatkozó európai kezdeményezés megindítását. A versenyszektorban számos kezdeményezés van kialakulóban, többek között a Monnet projekt, a PayFair és az Európai Kártya Sémák Szövetsége. Bowles asszony, hölgyeim és uraim, a közeljövőben fogok tárgyalni a legfőbb piaci szereplőkkel, hogy közösen felmérjük hajlandóságukat a továbblépésre, és talán hogy összehangoljuk a kezdeményezéseiket, és meghatározzuk az intézkedések kereteit. A Bizottság ugyanakkor a versenyszabályok szemszögéből fogja elemezni azokat az érveket, amelyekkel a kártyarendszerek saját finanszírozási rendszerüket próbálták meg igazolni.
A negyedik kérdés a jövőbeli irányítással kapcsolatos. Mint tudják, a SEPA nem részesül a páneurópai irányítási rendszer előnyeiből. Ez indokolta az Európai Központi Bankkal való közös kezdeményezést a SEPA-tanács létrehozására, amelyben korlátozott számban együttesen vesznek részt a pénzforgalommal foglalkozó ágazat és a felhasználók magas szintű képviselői. Nem az a cél, hogy döntéseket hozzanak, hanem, hogy elősegítsék a párbeszédet a SEPA-projekt megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében. Első ülésükre tavasszal kerül sor.
Bowles asszony, hölgyeim és uraim, személyesen fogom tájékoztatni a Parlamentet a SEPA-tanács munkájáról, főként azon alkalmakkor, amikor megjelenek a Gazdasági és Monetáris Bizottság előtt.
Az utolsó kérdés a felhasználók érdekeinek szem előtt tartásával kapcsolatos; ezt a témát is ön említette, Bowles asszony. Sajnálatos, de úgy tűnik, a banki fizetésekkel foglalkozó ágazat gyakran vonakodik attól, hogy tekintetbe vegye a felhasználók aggályait. Lenne mód az Európai Pénzforgalmi Tanács irányításának olyan irányú tökéletesítésére, hogy az ösztönözze az átláthatóságot és a felhasználók aggályainak figyelembe vételét. A SEPA-tanács jó alapot teremt az ilyen javítási törekvések számára.
Bizonyos kérdésekben pedig - főként a közvetlen terhelések rendszerének szükséges javításait illetően - közvetlenül fogok intézkedni. A Bizottság és az Európai Központi Bank hamarosan írásban kéri fel az Európai Pénzforgalmi Tanácsot arra, hogy a fogyasztók aggályaira reagálva hajtson végre bizonyos módosításokat. Annak sem zárhatom ki a lehetőségét, hogy a Bizottság - ha úgy ítéli meg, hogy ezt valami megakadályozza - intézkedéseket tesz a fogyasztók aggályainak figyelembe vétele érdekében.
Elnök úr, Bowles asszony, hölgyeim és uraim, mostanra már önök is tudják, hogy eltökélt célom, hogy fellépjek a SEPA működőképessége érdekében, amint azt januárban is jeleztem. A javítások végrehajtásában természetesen számítok a Parlament támogatására és az önök eltökéltségére.
Jean-Paul Gauzès
Elnök úr, biztos úr, nem kételkedem a biztos úr elszántságában, hiszen az imént említett kérdések kapcsán már meg is válaszolta a legtöbb kérdést, amit fel akartunk tenni, illetve amit az előttünk lévő állásfoglalásban felvetettünk.
Csak arra szeretném emlékeztetni önt, hogy a tárggyal kapcsolatos nehézségek abból fakadnak, hogy az egységes eurófizetési térség (SEPA) pénzforgalmi intézmények, elsősorban bankok kezdeményezése. Hadd mondjam el azt is, hogy a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelv - amelynek volt szerencsém előadója lenni - éppen azzal a céllal készült, hogy segítsen beazonosítani és meghatározni azokat a jogi aktusokat, amelyek az európai fizetési rendszer megvalósításához szükségesek. Az irányelv másik célja a verseny növelése volt a pénzforgalom területén, és azzal a szándékkal, hogy a bankok hegemóniáját megtörje, a II. cím rendelkezett a pénzforgalmi intézmények megalakításáról.
Nyilván ez a komplikált kezdet is hozzájárult a késedelemhez, de az is igaz, hogy a pénzforgalmi szolgáltatók - azaz a bankok -, amint ön is említette, a jelek szerint kissé vonakodnak attól, hogy megvalósítsák ezt a mechanizmust. Erre van magyarázat: a költség. Biztos vagyok benne, hogy ön is tisztában van vele, mégis, hadd említsem meg szemléltetésképpen: Franciaországban például a SEPA megvalósítása nagyobb költséggel jár, mint az euró bevezetése volt.
Azután itt van a bankközi díjak ügye, amivel szintén érdemes foglalkozni. Két kérdésről van szó. Az első, ahogy ön is említette, a versenyszabályoknak való megfelelés, de a másik kérdés - amit szintén nem hanyagolhatunk el - az, hogy a pénzforgalmi szolgáltatás pénzforgalmi intézmények kereskedelmi tevékenysége, s mint ilyet, méltányosan meg kell fizetni. Amit elítélünk, az a bankközi árrések egyoldalú, önkényes, előzetes egyeztetés nélküli megállapítása akkor, amikor ezek mértéke jogosan túlzottnak tekinthető.
Biztos úr, számítunk rá, hogy gondoskodik arról, hogy az előrelépés, amit az egységes fizetési piac megteremtésével tettünk, az átutalások és közvetlen terhelések európai eszközeinek gyors megvalósítását eredményezze.
Udo Bullmann
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, biztos úr, az egységes eurófizetési térség fontos, sőt központi eszköze az európai egységes piacnak. Gauzčs úrnak köszönhető, hogy sikerült elindítanunk a projektet. Képviselőcsoportom teljes mértékben támogatja, és szeretnénk látni, hogy jól működik. Személy szerint az ellen sincs semmi kifogásom, hogy az átállásnak határidőt szabjunk meg, és a magam részéről nem is az számít, hogy ez három, négy vagy öt hónapig tart, hanem az, hogy utána ténylegesen működjön is a rendszer.
Az, hogy működni fog-e, két dologtól függ. Először is, el kell érni az ágazatnál, hogy végfelhasználó-barát legyen. Ma nem engedhetünk meg magunknak semmiféle híresztelést, burkolt ellenállást, sóvárgást a régi rendszer iránt. Ezért megfelelően kell működnie azok szempontjából is, akiknek végső soron használniuk kell majd.
Másodszor, természetesen a gazdaság érdekeit is szolgálnia kell. Itt szeretnék egy dolgot megemlíteni, ami továbbra is vita tárgya: azt, hogy miként fogják kiszámítani a közvetlen terheléseket. Úgy tűnik, a gazdaság nincs még felkészülve arra, hogy egy ésszerű modellre tegyen javaslatot e téren. Még mindig vannak fennakadások és makacsul kitartó ellenvélemények, és ha a gazdaság nem képes az egész Európai Unióban működő, közös modellt felmutatni, akkor - mint az előttünk lévő állásfoglalásra irányuló indítvány is előírja - bizonyos időn belül, mondjuk még az év vége előtt, a Bizottságnak kell konkrét javaslatot tennie. Ne tegyük azt, hogy számon kérjük a gazdaságot és határidőt követelünk az átálláshoz, miközben magunk nem teszünk lépéseket annak az ellenállásnak a megszüntetésére, amit a pénzforgalmi szolgáltatók nyilvánvalóan nem képesek egyedül legyőzni. Közösségi kezdeményezésre van szükség ahhoz, hogy minden működjön. A vitában mi ezt a megközelítést képviseljük.
Martin Ehrenhauser
a független képviselők nevében (NI). - (DE) Elnök úr, jó, hogy van euró. A hazámhoz, Ausztriához hasonló kis országok máskülönben óriási nyomás alá kerültek volna a 2007-es pénzügyi válság folyamán.
Az euró-érem másik oldala azonban a következetesség és az elszámoltathatóság hiánya, amivel kapcsolatban természetesen van néhány kérdésem a Bizottság felé. Először is, ki a felelős az irányítás hiányáért az eurórendszerben? Másodszor, ki a felelős azért, hogy Görögország valótlan költségvetési adatait nem ismerték fel korábban? Harmadszor, nem arról van-e szó, hogy miközben ma Görögországról beszélünk, a probléma valójában Spanyolország? Negyedszer, tudja-e az Európai Bizottság garantálni, hogy Spanyolország ne nyújtson be hamis költségvetési adatokat, és mit tesz ennek érdekében?
Világosságot és átláthatóságot követelek, és mindenekfelett azt, hogy végül is vonják felelősségre azokat, akik felelősek ezért. Csak akkor tudjuk garantálni a játékszabályok következetes betartását, ha a szóban forgó egyének felelősségre vonása ténylegesen megtörténik.
Markus Ferber
(DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, azzal kezdeném, hogy helyt adok annak, hogy a közös valutához közös eljárások kellenek. Annak is helyt adok, hogy ezeket - az egységes eurófizetési térségben még nem mindenütt bevezetett - közös eljárásokat valamivel jobban is lehetne érvényesíteni.
Másfelől azonban határozottan állítom, hogy néhány helyen még mindig változtatni kellene a szabályzatot. Saját hazámban a közvetlen terhelés rendkívül elterjedt eljárás a rendszeres kifizetések feldolgozásának elősegítésére.
A szabályzatban jelenleg tervezett eljárásrend nagyon bürokratikus és komplikált, ezért nagyon örülnék, biztos úr, ha a mindannyiunk által óhajtott határidő kapcsán ez a kérdés is ismét napirendre kerülne. Egyrészt nem szabad kitenni magunkat a csalásnak - ami a határokon átnyúló területen probléma -, másrészt viszont továbbra is szükség van a helyi díjak, például a folyóirat-előfizetések, biztosítási díjak, mobiltelefon-számlák stb. terhelésére és arra, hogy az érintett vállalatok egyszerű eljárás keretében be tudják szedni őket.
Ez lenne a kérésem - és az állásfoglalásra irányuló indítványunkban van is egy ennek megfelelő szakasz -, hogy ezzel is elősegítsük annak biztosítását, hogy garantálni lehessen a tagállamokban jól bevált eljárások fennmaradását az egységes eurófizetési térség végső bevezetése után is.
Othmar Karas
(DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, alighanem mindannyian elfogadjuk a biztos úr válaszait a kérdésre, és hálásak vagyunk értük. Összhangban vannak az Európai Parlament célkitűzéseivel.
Másodszor, arra szeretnék rámutatni, hogy a banki terület önszabályozási módszere, amit a SEPA céljaira választottunk, jól bevált az intézményeknél, és igen rövid időn belül több száz bank csatlakozott az egységes eurófizetési térséghez. A SEPA az egységes piac része; nagyobb az euróövezetnél, de még nem teljes. Határozottan támogatom az egyértelmű, jogilag kötelező érvényű határidő megállapítását, ugyanis azt remélem, hogy egy ilyen dátum birtokában nagyobb nyomást fejthetünk ki a nyitott kérdések megoldása és a módszeres megvalósítás megkezdésének jogilag kötelezővé tétele érdekében. Ez még egy lehetőséget ad a szereplőknek, hogy rámutassanak a hátralévő tennivalókra. A közös dátum elengedhetetlen a SEPA-térség lehető leggyorsabb megvalósításához és ahhoz, hogy maximálisan biztosítsuk az egységes piacra való alkalmasságát.
David Casa
Elnök úr, a SEPA dicséretes kezdeményezés, ami kétség kívül hatalmas szolgálatot fog tenni a határokon átnyúló fizetések hatékonyságának fokozásában és az euró-fizetések töredezett nemzeti piacainak egységes, hazai piaccá tételében, hiszen lehetővé teszi, hogy az ügyfelek egyetlen bankszámla és ugyanazon fizetőeszköz igénybevételével, készpénz nélkül fizethessenek euróban a térség bármely pontján.
Egy másik nagy előnye, hogy csökkenteni fogja az európai gazdaság térségen belüli tőkemozgatással kapcsolatos általános költségeit, amelyek mértékét ma a teljes bruttó hazai termék két vagy három százalékára becslik. Ne felejtsük el, hogy a SEPA végcélja egy valóban hazai pénzforgalmi környezet megteremtése volt Európa-szerte, és teljesen érthető, hogy egy ilyen nagyszabású célt nem lehet könnyedén elérni, főként, ha tekintetbe vesszük azt a sajnálatos szükségszerűséget, hogy a páneurópai banki közösség sokszor ellentétes érdekei között is kompromisszumot kell találni.
A gazdasági válság csak akadályokat gördített a SEPA-szabványok bevezetése elé; ez költséges folyamat, a bankoknak pedig - érthető okokból - vannak ennél sürgetőbb prioritásai. Úgy gondolom, hogy a lehető leghamarabb elemezni kellene a fennálló helyzetet, és ki kellene alakítani egy reálisabb menetrendet.
Amint Karas kollégám rámutatott, ma már elengedhetetlen a SEPA-eszközökre való átállás jogilag kötelezően érvényes határidejének megállapítása. Elfogadhatatlan, hogy a mai napig nincs konkrét ütemterv. Nem hatékony és nem célravezető az a nézet, hogy a nemzeti előírásokat engedni kell párhuzamosan működni a SEPA-eszközökkel.
Ezért felkérem önt, biztos úr, és a Bizottságot arra, hogy nyújtsanak egy biztos fogódzót ennek az eleve bizonytalan szektornak, és gondoskodjanak arról, hogy legyen végre egy jogilag kötelező érvényű határideje a SEPA-eszközökre történő átállásnak.
Elena Băsescu
(RO) Szeretném tájékoztatni önöket arról, hogy hazám, Románia, fontos lépéseket tesz a SEPA megvalósításával és a SEPA-ra történő átállással kapcsolatban. 2009 októberében átültettük a román jogba a belső piaci fizetési szolgáltatásokról szóló 2007/64/EK irányelvet. A Román Bankszövetség, amely az Európai Pénzforgalmi Tanács tagja, már 2007-ben magára vállalta a SEPA-rendszerekhez történő csatlakozást támogató szervezet szerepét. A SEPA-átutalásokra történő átállást tulajdonképpen az euró bevezetésének időpontjára befejezzük, míg egyelőre csupán öt bank tervezi, hogy a következő három évben csatlakozik a SEPA közvetlen terhelési programjához.
A közigazgatási szervek kulcsszerepet játszanak a SEPA-átállás folyamatában. A közintézmények, közművek, távközlési szolgáltatók és biztosítócégek jelenthetik a SEPA-átállás folyamatát felgyorsító kritikus tömeget. Románia pénzügyminisztere bejelentette, hogy Románia az euró bevezetésével egy időben átáll a SEPA-rendszerekre.
Köszönöm.
Michel Barnier
a Bizottság tagja. - (FR) Elnök úr, szeretném minden hozzászólónak megköszönni a hozzájárulását. Különösen az ragadott meg Bowles asszony kezdő felszólalása során, hogy az egész Parlament - mint már a múltban is számos alkalommal kimutatta - egyöntetűen támogatta az egységes eurófizetési térség (SEPA) megvalósítását. Ezt erősíti meg az állásfoglalás-tervezet is. Ez a projekt két éve tart, és úgy gondolom, most kell végrehajtani. Hadd ismételjem el újra, hogy az az egységes álláspont ragadta meg a figyelmemet leginkább, amellyel a határidő kijelölésének szükségességét jelezték, amint az röviddel ezelőtt ismét elhangzott.
Ezért szeretném újra megerősíteni elkötelezettségemet a határidő kijelölése iránt. Kérem, adjanak néhány hetet arra - és biztos vagyok benne, hogy ez nem lesz időpocsékolás -, hogy tárgyaljak a bankrendszer kulcsfontosságú szereplőivel. Az erről és a SEPA helyes megvalósításához kapcsolódó más témákról szóló, rövid konzultációt követően - Bowles asszony kérésének megfelelően - mielőbb meghozom a döntéseket.
A SEPA csak akkor járhat sikerrel, ha maradéktalanul kielégíti mind a fogyasztók, mind a felhasználók igényeit. Vállalkozásokról, főként kisvállalkozókról, fogyasztókról és országos igazgatási szervekről beszélek. A Bizottság reményei szerint a SEPA megvalósításakor tekintetbe fogjuk venni a felhasználók által kifejezett aggályokat is; mi erre fogunk törekedni. Băsescu asszony hozzászólása kapcsán szeretném jelezni, hogy külön oda fogunk figyelni arra, hogy az új tagállamok munkáját - és tisztában vagyunk azzal, hogy Romániában és más országokban is történtek erőfeszítések - teljes mértékig bevonjuk a SEPA-projektbe, hiszen ez áll mindannyiunk érdekében.
Végül pedig, amint a meghallgatáson is jeleztem, tisztábban kell látnunk a kártyákkal kapcsolatban. E téren is néhány hétre, vagy legkésőbb néhány hónapra lesz szükségem ahhoz, hogy tárgyaljak a főbb szereplőkkel és tisztázzam, mik a szándékaik, mennyiben vannak felkészülve arra, hogy egy jövendő páneurópai kártyarendszer finanszírozási modelljének kidolgozása érdekében összehangolják és egyesítsék erőfeszítéseiket. Azt a kérdést, hogy milyen verseny-keretrendszerben működjön a SEPA, a bankszektor legfőbb szereplőinek kell felvetnem.
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, hadd köszönjem meg a SEPA-projekt iránt ismét kinyilvánított, építő jellegű, aktív támogatásukat. Az Európai Bizottság is ugyanennyire elkötelezett.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2010. március 10-én, szerdán 12.00 órakor kerül sor.
