A fejlesztési együttműködés finanszírozási eszköze (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont a Mitchell úr által a Fejlesztési Bizottság nevében benyújtott jelentés a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK rendeletről: tanulságok és a jövőre szóló tervek.
Gay Mitchell
előadó. - Elnök úr! Az Európai Unió fejlesztési együttműködési eszköze hatásos eszköz. A 2007 és 2013 közötti időszakban az EU mintegy 17 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezett a szegénység elleni küzdelemre, a millenniumi fejlesztési célokra és a fejlődő országok demokratikus irányításának elősegítésére. A Parlament szoros figyelemmel kísérte az eszköz működését és hatását annak biztosítása érdekében, hogy az összeget valóban ezekre a célokra fordítsák.
A 2013 utáni többéves pénzügyi keretre vonatkozóan a Bizottság ez év végén terjeszti elő a külső fellépés finanszírozási eszközeinek következő generációjáról szóló jogalkotási javaslatait. A Fejlesztési Bizottság ezért a fejlesztési együttműködési eszközzel kapcsolatos tanulságok elemzését és a jövőbeli eszközre vonatkozó elvárások meghatározását kezdeményezte.
A Fejlesztési Bizottság tagjai egyöntetűen támogatják az alábbi fő alapelveket.
Olyan pénzügyi eszközre van szükség, amely kizárólag a Lisszaboni Szerződésben meghatározott, a szegénység felszámolására irányuló célokat helyezi a középpontba, és kizárólag a fejlődő országokra terjed ki. Az új eszköznek elsősorban azokat az intézkedéseket kell finanszíroznia, amelyek az OECD Fejlesztési Segítségnyújtási Bizottsága által meghatározottak szerint megfelelnek a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kritériumainak.
Az ODA-kvótákat még a jelenlegi fejlesztési együttműködési eszköznél is szigorúbban kell meghatározni. Szeretném világosan leszögezni, hogy nem vonjuk kétségbe a fejlődő országokkal való együttműködés szükségességét az ODA keretein kívül sem, főként, ami a feltörekvő piacokat és a stratégiai jelentőségű közepes jövedelmű országokat illeti, ugyanakkor az együttműködés e formáját külön eszközökön keresztül kell megvalósítani az átláthatóság és a fejlesztési együttműködés sajátos jellegének megőrzése érdekében.
Egy egyértelmű referenciaérték segítségével pontosan be kell határolni a lakosság alapvető egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférésének javítására szolgáló finanszírozást. A területi programok keretében nyújtott támogatás legalább 20%-át az egészségügyi alapellátás és az alapfokú oktatás létfontosságú ágazatára kell fordítani.
Az együttműködés kialakítása során a jövendő eszköznek biztosítania kell a környezetvédelmi és éghajlat-változási kérdések jobb integrálását. Fokozott támogatást kell nyújtani továbbá a fejlődő országok részére a tisztességes és eredményes adórendszerek kialakításához. A hazai bevételek mozgósítása létfontosságú szerepet játszik a szegénység és a segélyektől való függőség csökkentésében, és ez különösen igaz a közepes jövedelmű országok esetében.
Az új eszköznek megfelelő finanszírozásra van szüksége. A következő pénzügyi keret időtartama alatt növelni kell az EU fejlesztési költségvetésének reálértékét, hogy elősegítse azon közös célkitűzés megvalósulását, miszerint a bruttó nemzeti jövedelem 0,7%-át hivatalos fejlesztési támogatásra kell fordítani.
A csekély fejlesztési erőforrásokat a lehető legeredményesebben és leghatékonyabban kell felhasználni. Tekintettel arra, hogy szorosabb együttműködésre van szükség a Bizottság és a tagállamok között, a Parlament támogatja a közös stratégiai dokumentumok kidolgozását. A Bizottság maga is rámutatott, hogy ezzel egy jelentősebb, mintegy 6 milliárd eurót kitevő évi megtakarítás válna lehetségessé. Gondoljuk csak el, mit jelentene ez a fejlődő világ számára.
Végül pedig néhány szót ejtenék az eljárás rendjéről. Elengedhetetlen, hogy a Parlament a Tanáccsal egyenrangú félként ellenőrizze a Bizottság által az új eszköz kapcsán hozott stratégiai programozási döntéseket. Ez a Lisszaboni Szerződés 290. cikkében meghatározott követelmény, amelyet maximálisan tiszteletben kell tartani.
Az e héten szavazásra kerülő állásfoglalás lesz a fejlesztési eszközök következő generációjáról szóló, küszöbön álló tárgyalások vezérfonala. Remélem, hogy a Parlament nagy többséggel fogja támogatni a Fejlesztési Bizottság által beterjesztett javaslatokat, amelyeket széles egyetértés mellett, de a megkezdett tárgyalásokkal kapcsolatos tapasztalataink alapján vitattunk meg, és szeretném emlékeztetni a Parlamentet arra, hogy a fejlesztési együttműködési eszközben 14 rendeletet vontunk össze. Gondoskodni akarunk arról, hogy a fejlesztési együttműködési eszköz jól működjön, és utódja a fenti célok megvalósítását segítse elő.
Elena Băsescu
(RO) Elnök úr! A szegénység felszámolása az EU kulcsfontosságú nemzetközi célkitűzése. A fejlesztési együttműködési eszköz megvalósítása mintegy meghatározza az Európai Unió jelenlétét az ENSZ-ben, és szerepet játszik a millenniumi fejlesztési célok elérésében. Most, hogy hatályba lépett a Lisszaboni Szerződés, az EU rendelkezik a fenti cél megvalósításához szükséges külső felhatalmazással is.
A hatékonyabb működés érdekében tisztázni kell majd az új forrás földrajzi és tematikai prioritásait. Ez azt jelenti, hogy a finanszírozott fejlesztési célkitűzések körébe be kell vonni a kiszolgáltatott társadalmi csoportokat, valamint a fejlődő és a feltörekvő országokat. A programban részt vevő országok életszínvonalának emelése érdekében célunk, hogy elősegítsük a kkv-szektor és a hazai versenyszféra megerősítését.
Ez csökkenti a külső segélyektől való függőséget és fellendíti a hazai gazdasági növekedést.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök úr! Az Európai Unió is segítheti a fejlődő országok szegénység leküzdését célzó erőfeszítéseit. A millenniumi fejlesztési célokra való tekintettel úgy gondolom, létfontosságú fellépni annak érdekében is, hogy segítsük a fejlődő országok éghajlatváltozás elleni küzdelmét.
Ennek kapcsán az Európai Unió máris hozott a mezőgazdaságot, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, az erdősítést, a halászati erőforrások és a part menti területek kezelését és a vízgazdálkodást célzó intézkedéseket.
A Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alapot abból a célból hozták létre 2006-ban, hogy mozgósítsák az energiahatékonyságot támogató projektekre irányuló magánbefektetéseket, és támogassák a megújuló energiaforrásokat a fejlődő országokban és az átmeneti gazdaságokban.
Az energetikai és éghajlat-változási csomag tervbe vette a tiszta fejlesztési mechanizmus bevezetését is, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok energiatakarékos beruházásokat tegyenek, és szén-dioxid-kibocsátási egységeiket a fejlődő országokban használják fel.
Anna Záborská
(FR) Elnök úr, Ashton bárónő! Kollégánk, Mitchell úr a Fejlesztési Bizottság nagy tekintélynek örvendő szakértője. Ezért is terjesztett be egy ilyen jól megírt jelentést, amiért köszönetet mondok neki.
Mindössze egy kisebb kérdést szeretnék kiemelni: a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását. Nem a pénz a legnagyobb ajándék, amit adhatunk. Mindenki tudja, hogy az Unió arra használja fel költségvetését, hogy nyugati értékeket és normákat kényszerítsen rá a fejlődő országokra. Bár kötelességünk az emberi jogok tiszteletben tartásának érvényesítése, a jövőnk függ attól, hogy tiszteletben tartsuk a nemzetek önrendelkezési jogát. Nekünk, nyugatiaknak tiszteletben kell tartanunk azoknak az országoknak az értékeit és kultúráját, amelyeknek pénzügyi segítséget nyújtunk.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Mint az előadó is kiemelte, a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének - amelyet az Európai Unió a fejlődő országok támogatása érdekében hozott létre - a szegénység felszámolása az egyik legfőbb célkitűzése.
A fejlesztési együttműködési eszköz megvitatásakor most napirendre kell tűznünk egy másik kihívást is, nevezetesen a szárazság, valamint a globális élelmiszer-piaci spekuláció által kiváltott élelmiszerár-válságot. Fontos, hogy az Európai Unió rugalmasan és gyorsan reagáljon ez ügyben, nem csupán azért, hogy kezelje a hirtelen megváltozott követelményeket és prioritásokat, hanem azért is, hogy biztosítsa a hamarosan meghatározásra kerülő új nemzetközi célkitűzésekkel való összhangot. Ebben a folyamatban az Európai Parlamentnek továbbra is támogatnia kell a Bizottságot a fejlesztési együttműködési politikák programozására irányuló munkájában, és fokozott szerepet kell vállalnia a demokratikus és költségvetési ellenőrzési eljárásban.
Viviane Reding
a Bizottság alelnöke. - Elnök úr! A Bizottság üdvözli a Parlament megjegyzéseit és javaslatait. Örömmel látom, hogy a kérdések többségében egyetértünk egymással. A Bizottság mindenekelőtt méltányolja, hogy a demokratikus ellenőrzés kapcsán folytatott párbeszéd igen eredményesnek bizonyult. Csak azt tartjuk sajnálatosnak, hogy a Parlament úgy érzi, hogy a programozásról hozott egyes állásfoglalásait nem tartották maradéktalanul tiszteletben, pedig a Bizottság, ahol csak lehetőség volt rá, teljes mértékig figyelembe vette a Parlament nézeteit.
A Bizottság szeretne rámutatni, hogy általánosságban véve a globális közjavakkal kapcsolatos együttműködés eleget tesz a hivatalos fejlesztési együttműködés (ODA) követelményeinek, és ezért az EU-nak folytatnia kell - a fejlesztési együttműködési eszköz keretén belül - a globális közjavakkal kapcsolatos, az ODA körébe tartozó együttműködés finanszírozását. Ugyanakkor egy külön partnerségi támogatási eszköz irányul majd az EU érdekeit célzó együttműködésre, amelyet a civil társadalmi szervezeteket és a helyi hatóságokat érintő tematikus program fog kiegészíteni. Hasonlóképpen, a migrációra és a menedékjogra vonatkozó tematikus programok keretében finanszírozott projektek általában az ODA körébe tartoznak. Az olyan tematikus együttműködési programok, mint a "Befektetés a humántőkébe”, továbbra is a millenniumi fejlesztési célokra irányulnak majd, és mi semmiképpen nem hanyagolhatjuk el a köztük lévő kölcsönhatást.
Míg az Európai Fejlesztési Alap költségvetésbe történő bevonása most nem látszik megoldhatónak, a Bizottság tovább tanácskozik ez ügyben a tagállamokkal, elsősorban a cotonou-i megállapodás célkitűzéseit és alapelveit szem előtt tartva.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásával kapcsolatban a Bizottság emlékeztetni szeretne arra, hogy 2011. március 7-én kelt levelében Barroso elnök úr jelezte, hogy az új felépítés tükrözni fogja az új intézményi kereteket. Ennek fontos eleme lesz a programozási folyamat azt célzó rugalmassá tétele, hogy a finanszírozás és a prioritások alkalmazkodni tudjanak a gyorsan változó világunkhoz. Ez a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok olyan jelentős elemeinek bevezetésével válik lehetővé, amelyek teljes mértékben megfelelnek a 290. cikkben foglalt kritériumoknak.
Összefoglalva, a Bizottság üdvözli a Parlament jelentését. A jelentés hasznos adalék lesz annak az új eszköznek az előkészítésében, amely a következő többéves pénzügyi keret időszakában kíséri majd a fejlesztési együttműködési eszközt.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra június 7-én, kedden 12.00-kor kerül sor.
