Az európai zártkörű társaság statútuma - Vállalkozások székhelyének külföldre telepítése - Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag - A munkavállalók részvétele az európai statútummal rendelkező társaságokban (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a következő jelentések közös vitája:
Lehne úr jelentése a Jogi Bizottság nevében az európai zártkörű társaság statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról - C6-0283/2008 -.
Lehne úr jelentése a Jogi Bizottság nevében egy társaság bejelentett székhelyének határokon átnyúló áthelyezéséről a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal.
Herczog asszony jelentése az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében a "Small Business Act” kisvállalkozói intézkedéscsomagról.
a Bizottság nyilatkozata a munkavállalók részvételéről az európai statútummal rendelkező társaságokban.
Klaus-Heiner Lehne
Elnök úr, hölgyeim és uraim, két jelentés ügyében kell most szót emelnem; mindkettő a Parlament Jogi Bizottságától származik.
Azzal szeretném kezdeni, amelyik ebben a pillanatban fontosabb, mivel egy konkrét, a Bizottság által kezdeményezett jogalkotási eljárásra vonatkozik: az európai zártkörű társaságra. Voltaképpen ez a kisvállalkozói intézkedéscsomag jogalkotási magja, ha szabad így fogalmaznunk.
Szeretnék néhány szót szólni a háttérről. Az európai zártkörű társaság gondolata már Bolkestein biztos társasági jogról szóló cselekvési tervében is felmerült. Az európai zártkörű társaság gondolatát akkor - számomra érthetetlen okokból - törölték, hogy úgy mondjam, a cselekvési tervből az évek folyamán, a jelenlegi Bizottság hivatali ideje alatt, és a Bizottság nem vitte tovább ezt az elgondolást.
Az Európai Parlament azonban nem értett egyet ezzel, és ez volt a háttere az eljárási szabályzat 39. cikke és a Szerződés 192. cikke szerinti saját kezdeményezésű jogalkotási jelentésének, amelyet a Ház nem sokkal ezelőtt túlnyomó többséggel fogadott el. A jelen körülmények között a Bizottság úgy érezte, hogy kénytelen újra átgondolni az európai zártkörű társaság gondolatát, ezért most a Small Business Act keretében javasolta is - amit nagyon nagyra értékelünk.
A felajánlott különálló társasági forma kifejezetten az európai kis- és középvállalkozásoknak szól. Eddig csak a nagyvállalatoknak volt saját társasági formájuk, nevezetesen az európai részvénytársaság. Úgy vélem, egy ilyen javaslatnak már régen itt volt az ideje. Mivel ez a kkv-knak szól, és az induló vállalkozásokról - azaz olyan vállalkozásokról, amelyek a vállalkozásalapítás gondolatából indulnak ki, nem meglévő vagy más vállalkozások átalakulása, szétválása vagy egyesülése folytán jönnek létre - szintén rendelkezni kell, azt is üdvözöljük, hogy az Európai Bizottság eltekint a határokon átnyúló jellegre vonatkozóan szabott követelményektől. Úgy hiszem, ezt a Parlament is jelezte ebben a jelentésben.
Azt is helyénvalónak tartjuk, hogy jogalkotási szempontból minden kérdést, konkrétan a tőkével és a felelősséggel kapcsolatos kérdéseket, európai szinten kell tisztázni, mivel ezek külön problémát jelentenek a kkv-k számára. Mivel jelenleg nagyon különböző nemzeti jogi formákban kell működniük, ez azt jelenti, hogy nagy szükségük van a tanácsadásra, aminek ezzel az új jogi formával elejét lehet venni.
Úgy gondoljuk továbbá, hogy összhangban vagyunk az Európai Bíróság joggyakorlatával abban a kérdésben, hogy egy vállalkozás székhelyének meg kell-e egyeznie a létesítő okirat szerinti székhelyével vagy az ügyvezetési székhelyével; azaz hogy a vállalkozás számára csak egy székhelyet lehessen kijelölni. Tudom, hogy erről a kérdésről van egy kisebbségi vélemény itt a Házban, de a Parlament Jogi Bizottságának többségi véleménye - amelyet feltételezésem szerint a holnapi plenáris ülés követni fog - az, hogy mindenképpen lehetőséget kell hagyni a különválasztásra, és az európai társasági forma nem lehet kedvezőtlenebb a nemzeti társasági formáknál, amelyeknek az Európai Bíróság joggyakorlata értelmében megvan ez a lehetőségük.
Nagy problémát jelentett, ezáltal hosszas tárgyalásokat kívánt a munkavállalók részvételének kérdése. Korábban ezzel már komoly nehézségeink voltak, amikor más, a társasági jog alá tartozó jogi aktusokkal foglalkoztunk. Elég csak az európai részvénytársaságot és a határokon átnyúló egyesülésről szóló irányelvet említeni. Úgy hiszem, hogy a Ház három legnagyobb képviselőcsoportja által aláírt kompromisszumos módosításoknak köszönhetően sikerült valódi megoldást találnunk erre a problémára; olyan megoldást, amely az Európai Unióban elfogadott korábbi jogi aktusok sikeres elemeire épül, a tagállamok eltérő jogi helyzetéhez képest kompromisszumot képvisel, egyúttal hozzájárul a munkavállalók jogainak védelméhez.
Az utolsó megjegyzésem a 14. irányelvre vonatkozik, amelynek szintén az előadója vagyok. Hasonló a történet, mint az európai társaságnál. Célunk, hogy ezzel az állásfoglalásra irányuló jogalkotási indítvánnyal egy kézzelfogható javaslat megtételére kényszerítsük a Bizottságot, ahogyan az európai zártkörű társaság esetében is tettük, és számítunk rá, hogy a Bizottság ezt meg is teszi, hogy rendezze a társasági jog egyik utolsó hiányosságát, és garantálja a vállalkozásalapítás szabadságát. Hálásan köszönöm a figyelmet.
Edit Herczog
előadó. - (HU) Elnök Úr! Biztos Úr! Tisztelt kollégáim! Egy hosszú folyamat végéhez közeledünk, egy hosszú és sikeres folyamat az, amivel a kis- és középvállalkozásokat sikerült a perifériáról a központba emelni. Egy hosszú folyamat, amíg eljutottunk odáig, hogy e belső piac ugyan egységes, de nem homogén. Egy hosszú út, amelynek a végére eljutottunk oda, hogy a 23 millió kis- és középvállalkozás a 41 ezer nagy európai céggel azonos adminisztratív terhekkel és szabályokkal működik, miközben a piacokra messze nem tudnak azonos feltételekkel kilépni.
Úgy látjuk, hogy a Verhaugen biztos úr vezette Bizottság nagyon nagy utat tett meg az elmúlt öt év alatt, emiatt üdvözöljük azt a filozófiaváltást, ami végbement az Európai Unióban, amelynek célja, hogy a tagállami és az európai uniós szinten is eltávolítsuk a fekvőrendőröket a kis- és közepes vállalkozások elől. Egy lehetőség, hogy a kis- és középvállalkozások árbevételét növeljük, hogy eljussunk oda, hogy minél többen lépjenek ki közülük az európai belső piacra, hiszen jelenleg csak a vállalkozások 8%-a teszi ezt, és az árbevételüknek csak a 15%-át biztosítják itt. Az árbevételük növekedését teheti lehetővé, hogyha sokkal jobban részt tudnak venni a kutatás-fejlesztés innovációs programokban, projektekben. A kisvállalkozások piaci működését fogja segíteni, hogyha a pénzforrásokat és a finanszírozásukhoz való hozzáférést a mostanihoz képest jelentősen megkönnyítjük. Az árbevételüket növelheti az, hogyha létrehozzuk végre a közösségi szabadalmat, megakadályozva, hogy olcsó hamisítványok szorítsák ki a kisvállalkozások által létrehozott szellemi termékeket.
Mindenképpen azt hiszem, hogy a legérzékenyebb kihívás az egész Lisszaboni Stratégia sikere szempontjából, hogy a kis- és közepes vállalkozásokat hogyan tudjuk saját tagállamukról az EU belső piacára kiléptetni. A mai gazdasági helyzetben azonban az eddig elhangzottakon felül arra is rá kell mutatni, hogy baj van a kis- és középvállalkozások fő finanszírozási forrásával. Ezt továbbra is a hitelek jelentik. A pénzintézetek kockázatérzékenységének növekedése azonban egyre több vállalat számára nehezíti az ezekhez való hozzáférést. A bankok a gazdasági helyzet bizonytalanságára hivatkozva visszatartják a hitelkihelyezést ebben a körben. A kis- és középvállalkozások vezetői arra panaszkodnak, hogy vállalkozások ezrei és munkahelyek tízezrei kerülhetnek veszélybe. Nekünk alapvető érdekünk, hogy a rendszerlikviditást elősegítő pénznek a gazdaságba kell kerülni, nem pedig a bankszéfekben megállnia. Az egyik legfontosabb lépés, hogy a bankok mielőbb megkezdjék a gazdaság és a kis- és középvállalkozások élénkítését.
A másik kihívás az európai szolidaritás megteremtése. Csak ez lehet képes a nemzetállamnál hatékonyabb védelmet nyújtani a válság miatt nehéz helyzetbe került kis- és közepes vállalkozásoknak. Ezzel azt is kívánom mondani, hogy a kisvállalkozások helyzete és annak kezelése az európai szolidaritás próbálja is. Megmutatja, hogy Európa képes kockázatközösséget vállalni az eurózónán kívüli tagállamokkal is. A döntően az euróövezet stabilitását célzó lépések könnyen pénzügyi vákuumot idézhetnek elő - és már idéztek is elő - a nem-eurózónában. A jelen helyzetben tehát arra kell kérnem az európai döntéshozókat és a bankszektor képviselőit, hogy ne hagyják, hogy létrejöjjön a kétsebességes Európa, mert a térség leszakadása, ahol egyébként a kis- és középvállalkozások meghatározóak - a vállalkozásoknak több mint 90%-át teszik ki - katasztrofális gazdasági következményekkel járna. Kérem ehhez a Bizottság és képviselőtársaim támogatást. Köszönöm jelentéstévő társamnak, Nicole Fontainenek és a többi árnyékjelentéstévőnek a munkáját, és még egyszer gratulálok Verhaugen biztos úrnak az eddig megtett úthoz.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Elnök úr, mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani a két előadónak. Hölgyeké az elsőbbség, és nemcsak most a napokban, tehát először is köszönöm Herczog asszonynak a kisvállalkozói intézkedéscsomagról (Small Business Act - SBA) szóló színvonalas jelentést és azt az erős támogatást, amit ez a Bizottság az irányú kezdeményezéséhez ad, hogy a kis- és középvállalkozásokról átfogó politikát dolgozzon ki. Ugyancsak szeretném elismerésemet kifejezni Lehne úrnak, nemcsak azért, amiért hatékonyan végigvezette a zártkörű társaság statútumát a konzultációs folyamaton, hanem a jelentésben bemutatott érdekes, kreatív megoldásokért is.
Most tényleg kritikus szakaszban járunk. Minden nap meghallgatjuk az üzeneteket, például hogy fel kell lendíteni a globális gazdaság működését és meg kell újítani az ebbe vetett bizalmat. A pénzügyi és gazdasági válság nagyon keményen lesújtott az európai vállalkozásokra, és úgy vélem, hogy most minden eddiginél fontosabb, hogy teljes mértékben kihasználjuk a kis- és középvállalkozásokban rejlő potenciált. Az európai gazdaság számára ez jelenti a mentőövet.
A Bizottság által 2008. júniusban elfogadott kisvállalkozói intézkedéscsomag átfogó, a kkv-k növekedésére és versenyképességére irányuló rövid, közép- és hosszú távú intézkedésekből álló keretet biztosít a lisszaboni stratégián belül. 10 politikai elvet és számos konkrét kezdeményezést javasol annak érdekében, hogy a kkv-k ügye központi helyet kapjon a döntéshozatalban - ahogyan Herczog asszony mondta, hogy a kkv-k a figyelem és a stratégiák középpontjába kerüljenek.
A kisvállalkozói intézkedéscsomag egy sor jogalkotási kezdeményezést tartalmaz, köztük az európai zártkörű társaság statútumára vonatkozó javaslatot. A kisvállalkozói intézkedéscsomag azt hivatott biztosítani, hogy a "Gondolkozz először kicsiben!” megközelítés és a kisvállalkozások előnyben részesítése tartósan és visszafordíthatatlanul beépüljön a politikai döntéshozatalba az Unió egész területén. A kisvállalkozói intézkedéscsomag ezenkívül a vállalkozás és a vállalkozók nagyobb mértékű elismerésére is felszólít. Az ilyen időkben minden eddiginél nagyobb szükségünk van azokra az emberekre, akik készek kezdeményezni, projekteket kigondolni és kockázatot vállalni. Ezért abban is hiszünk, hogy a csődbe ment becsületes vállalkozók megérdemelnek egy második esélyt.
A jelenlegi gazdasági válság idején prioritásokat kell kijelölnünk, és arra kell koncentrálnunk, hogy gyorsan megvalósítsuk azokat az intézkedéseket, amelyek a legnagyobb valószínűséggel járulnak hozzá a fellendüléshez. A kisvállalkozói intézkedéscsomag cselekvési terve és az európai gazdasági fellendülési terv három fő területen javasol nagyra törő intézkedéseket: az első a sokak számára szükséges hitelek kínálatának fellazítása; a második az adminisztratív terhek enyhítése; a harmadik pedig a kkv-k külföldi üzleti tevékenységének segítése.
A kisvállalkozói intézkedéscsomag sikeres megvalósítása az összes érintett fél olajozott együttműködésén múlik. Hálásak vagyunk az Önök támogatásáért. A Parlament december elején elfogadott állásfoglalása időszerű, örvendetes kezdeményezés volt. Mint tudják, a későbbi, decemberi csúcstalálkozón a francia elnökség alatt az állam- és kormányfők egyhangúlag jóváhagyták a kisvállalkozói intézkedéscsomagot.
Fontos ezért, hogy a Ház ma teljes mértékben támogassa Herczog asszony jelentését, hogy szilárd, legitim alapot teremtsünk a további intézkedésekhez. Arra szeretném kérni Önöket, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomagot népszerűsítsék saját hazájukban és választókerületükben, hogy ezzel is közreműködjenek abban, hogy ez a nagyra törő politikai program valóra váljon és érdemi segítséget tudjon nyújtani a kkv-k napi szintű működéséhez.
Most hadd térjek át Lehne úr két jelentésére. A Parlament mindig határozottan támogatta az európai zártkörű társaság statútumát. Ön a 2006-os saját kezdeményezésű jelentésével és a Bizottság javaslatának gyors kezelésével jelentősen hozzájárult az új európai társaság statútumának sikeréhez.
A zártkörű társaság statútuma a kisvállalkozói intézkedéscsomag egyik kulcsfontosságú eleme. Kifejezetten a kkv-knak tervezték. A Bizottság ezért azt javasolta, hogy európai zártkörű társaságot ugyanúgy létre lehessen hozni, mint bármilyen belföldi társaságot, azaz ne legyen követelmény a különböző tagállamokban folytatott üzleti tevékenység vagy az egynél több országból származó részvényesek - csakúgy, mint belföldön. Vannak, akik szerint egy ilyen határokon átnyúló követelmény alapvető lenne egy európai társasági fórum esetében. A Parlament állásfoglalása rugalmas, lehetővé teszi, hogy a társaságok különféle, határokon átnyúló elemek közül válasszanak. Az európai zártkörű társaságok eleget tehetnek ennek a követelménynek például egy külföldi leányvállalat létrehozásával, vagy pusztán azon szándékuk jelzésével, miszerint határokon átnyúló üzleti tevékenységet kívánnak folytatni.
Önök a minimális tőkekövetelmény esetében is rugalmas megoldást javasoltak. Mint tudják, a Bizottság javaslata mindössze 1 euro minimális tőkét írt elő, és ezen túlmenően a részvényesekre bízta annak eldöntését, mennyi tőkére van szükség az európai zártkörű társaságukhoz. Ezt a rendelkezést megkérdőjelezték azok, akik szerint a tőkekövetelményeknek szerepük van a kisvállalkozások hitelezőinek védelmében.
Az Európai Parlament jelentése alternatív megoldásokat javasolt a hitelezők védelmének javítása érdekében. Ez azt jelenti, hogy a társaságok választhatnának a fizetőképességen alapuló vagy a tőkemegtartáson alapuló hitelezővédelmi rendszer közül.
A Bizottság egyetért a jelentés azon elemeivel, amelyek a statútum egységességének erősítésére irányulnak, és ezáltal alkalmazásának jogbiztonságát támogatják. Ezek közé tartozik a társaság tevékenységi körének bejegyeztetése a cégnyilvántartásba, annak tisztázása, hogy a részvények nyilvános forgalomba hozatalának tilalma nem zárja ki, hogy a társaság alkalmazottainak részvényeket kínáljanak, illetve az igazgató kötelességeire és felelősségeire vonatkozó szabályok javítása. Ezek mind hasznos dolgok, és meg fogják könnyíteni a statútum alkalmazását.
Ugyancsak üdvözlöm a választottbírósági záradékra vonatkozó hasznos javaslatukat, amely a részvényeseket az alternatív vitarendezési módok igénybevételére bátorítja.
Végezetül szeretném megemlíteni azt a kérdést, amelyről a legtöbb vita folyt itt a Parlamentben és máshol is, mégpedig a munkavállalók részvételét az európai zártkörű társaságok igazgatásában. Mint már említettem, a Bizottság a kisebb vállalkozásokra vonatkozó statútumot tervezett. A kkv-kban való munkavállalói részvétel csak néhány tagállamban fordul elő, ezért a leginkább helyénvaló és ésszerű módszernek a nemzeti jogokon alapuló megoldás látszott, amely lehetővé tenné a különböző modellek egyidejű létezését.
A Parlament módosításai olyan további, összetett rendelkezéseket vezetnek be, amelyek a legtöbb tagállamban nem alkalmazandók a nemzeti jog szerint alapított kkv-kra. Az európai zártkörű társaság statútuma ezáltal valószínűleg nem lesz vonzó az említett tagállamokban, és a kkv-k számára sokkal kevésbé fog életképes lehetőséget jelenteni.
Összegezve azt mondhatjuk, hogy az Ön jelentésében számos hasznos megoldás helyet kapott. Ezek némelyike nagyon jól kikövezhetné az utat a tagállamok közötti gyorsabb kompromisszum előtt. A Bizottság ezért üdvözli e jelentés elfogadását.
Végezetül, ami a társaságok székhelyének határokon átnyúló áthelyezését illeti: a Bizottság korábban már több alkalommal tájékoztatta a Parlamentet arról, hogy miért nem javasolja a 14. társasági jogi irányelvet. Ezek az okok még mindig érvényesek. Egyetértünk az előadóval abban, hogy a társaságokat megilleti a letelepedés szabadsága az egységes piacon belül, és képesnek kell lenniük arra, hogy székhelyüket az egyik országból másikba helyezzék át. Arról azonban nem vagyunk meggyőződve, hogy egy új jogszabály előterjesztése a legjobb megoldás e cél elérésére. A Bíróság joggyakorlata egyértelműen megengedi a társaságok mobilitását. Ráadásul a meglévő jogszabály - a határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelv - biztosítja a keretet az áthelyezéshez, a harmadik felek számára szükséges biztosítékokat is beleértve. A határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelv konkrétan azt is lehetővé teszi, hogy egy társaság új leányvállalatot hozzon létre egy másik országban, majd pedig a meglévő társaságot egyesítse ezzel a leányvállalattal. A Jogi Bizottság által javasolt áthelyezési eljárás és a biztosítékok nagyon hasonlóak az irányelvben előirányzottakhoz.
Gazdasági elemzésünk azt mutatja, hogy a határokon átnyúló áthelyezési eljárás hasonló mértékben lenne bonyolult, mint a határokon átnyúló egyesülési eljárás. A határokon átnyúló egyesülésekről szóló irányelvet a tagállamoknak 2007. decemberig kellett átültetniük. Teljes alkalmazását még korai lenne felmérni. Mielőtt bármilyen új jogszabályba fognánk, a Bizottság először szeretné értékelni, hogy ez a meglévő új szabályozási keret hogyan működik a gyakorlatban. Arról sem vagyunk meggyőződve, hogy az irányelv javítaná a nemzeti jog és az Európai Bíróság joggyakorlata értelmében ezen a téren fennálló helyzetet.
Végezetül a fentiek fényében, a jelenlegi jogalkotási szakasz végéhez közeledve helyénvalóbb lenne, ha a következő Bizottság döntene arról, hogyan haladjunk tovább a társaságok bejelentett székhelyének áthelyezése kérdésében. Addigra az is világosabb lesz, hogy a székhelyáthelyezés kérdése az SPE-statútumban hogyan oldódik meg.
Gunnar Hökmark
a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményének előadója. - (SV) Elnök úr, a kisvállalkozások mai körülményei meghatározó jelentőségűek a holnap munkahelyeinek növekedése szempontjából. Létfontosságúak ahhoz, hogy ki tudjunk emelkedni a válságból, és átlépjünk egy jobb, magasabban képzett, versenyképes gazdaságba. A kisvállalkozások viszik előre az innovációt, ugyanakkor jelenleg a kisvállalkozások szembesülnek a legtöbb hitelproblémával a különböző tagállamokban és általában az Unióban.
Amit itt most el szeretnénk érni az európai zártkörű társaság statútumával - és ezúton is szeretném megköszönni a Bizottságnak a javaslatot és az előadónak a munkáját -, az a belső piac ugyanolyan mértékű megnyitása a kisvállalkozások előtt, mint a nagyvállalkozások előtt. Ebben a tekintetben járatlan utakon kell járnunk. Mint a Gazdasági és Monetáris Bizottságban tárgyaltuk, arról van szó, hogy alaposan le kell egyszerűsítenünk a szabályokat, amelyek majd megnyitják az utat a kisvállalkozások számára.
Gondoskodnunk kell arról, hogy a kisvállalkozások ugyanolyan mértékben részt vehessenek a közbeszerzésben, mint a nagyvállalkozások, annak eredményeként, ahogyan a közbeszerzés zajlik. Arról van szó, hogy a kisvállalkozások számára egyszerűbbé tegyük a határokon átnyúló működést, beleértve olyan kérdéseket, mint a héa-fizetés, és leküzdjük a bürokráciát, amely egyelőre gátat szab az ilyen tevékenységnek. Arról is szól ez, hogy az európai pénzügyi piacok jobb feltételeket kapjanak a terjeszkedéshez és a növekedéshez, azáltal, hogy az Európai Beruházási Bank és mások erőfeszítései révén jobb hitelpiacot biztosítanak a kisvállalkozásoknak. Befejezésül azt szeretném mondani, hogy
A kicsi, az gyönyörű. A kicsiből holnapra nagyobb lesz, és ez új munkahelyeket és nagyobb növekedést jelent.
Harald Ettl
a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményének előadója. - (DE) Köszönöm a szót, elnök úr. Egy társaság székhelyének áthelyezése jelenleg adminisztratív akadályokkal, költségekkel és szociális következményekkel jár, és sem a részvényesek, sem a hitelezők vagy a munkavállalók számára nem nyújtja a szükséges jogbiztonságot. Az egyik, még 2004-ben rendezett nyilvános konzultáció során világosan kiderült, milyen nagy szükség volt egy 14. irányelv elfogadására.
Emiatt felhívnám a Bizottságot egy jogalkotási javaslat mielőbbi benyújtására erről a témáról, mégpedig kettős céllal, egyrészt hogy egyszerűsítse a társaságok mobilitását, másrészt annak érdekében, hogy a részvétel kérdése a társaság székhelyének áthelyezésével összefüggésben ne maradjon az Európai Bíróságra.
A jövőbeni 14. irányelvnek nem szabad menekülő utat biztosítania az erős részvételi rendszerekből. A meglévő jogok semmi esetre sem csorbulhatnak. A munkavállalói részvételi eljárások koherenciájának és érdemi jellegének garantálása érdekében hivatkozni kell az üzemi tanácsokról szóló európai irányelvre, a 10. irányelvre és a munkavállalókkal való konzultációról és a tájékoztatásukról szóló irányelvre. Egy társaság székhelyének áthelyezése előtt létfontosságú, hogy a tájékoztatás kellő időben történjen, és áthelyezési tervet is kiadjanak.
Donata Gottardi
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, az európai zártkörű társaságról szóló rendelet, amelyet elfogadni készülünk, kiteljesíti az európai szinten szabályozandó társaságtípusok keretét. A végleges szöveg bizonyos részein a Gazdasági és Monetáris Bizottság által elfogadott szövegtervezet is nyomot hagyott.
Sajnálom, hogy nem éltünk a lehetőséggel, és nem kértük a Bizottságot, hogy legyen merészebb, és tegyen további intézkedéseket egy külön adórendszer, egy alkalmas számviteli rendszer, valamint a felszámolás, fizetésképtelenség, átalakulás, egyesülés, szétválás, feloszlás és semmisség esetére vonatkozó homogén szabályok meghatározása érdekében.
Még mindig túl sok terület marad a nemzeti társasági jog hatálya alatt, ami egymással átfedésben lévő szinteket és többszörös költségeket eredményez. Ha egyetértünk a közös európai rendszer létrehozásának fontossága kérdésében, és ha el akarjuk kerülni az opportunista áthelyezéseket, akkor most, hogy az európai társaság és az európai szövetkezet elkészültével teljes a keret, jó ötlet lenne tervbe venni, hogy a kérdést újból megnyitva továbblépjünk a következő szintre.
Harald Ettl
a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményének előadója. - (DE) Elnök úr, a Bizottság által a kisvállalkozói intézkedéscsomag keretében, az európai zártkörű társaságra vonatkozóan benyújtott javaslatnak voltak komoly gyengeségei. A hitelezők, a munkavállalók, a fogyasztók és a kis beszállítók érdekeit alig vette figyelembe. Hogy csak néhányat említsünk a rendelkezések közül, minimális tőkének 1 eurót irányozott elő, ráadásul alkalmatlan cégbejegyzési eljárásokat helyezett kilátásba, nem követelte meg a határokon átnyúló tevékenységet, és tervbe vette az alapszabály, a székhely és a tényleges üzleti tevékenység helyének szétválasztását.
Ez utóbbi a munkavállalói részvétel megkerüléséhez vezetett volna. Minden új európai társasági jogi irányelvnek elő kellene segítenie azt, hogy megvalósulhasson a munkavállalói jogok harmonizálásának célja és az európai részvételi normák gondolata, az új uniós reformszerződés alapján, az alapjogi chartát is beleértve. A munkavállalói jogok alapvető jogok a szociális Európa számára.
Anja Weisgerber
a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményének előadója. - (DE) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, a kis- és középvállalkozások adják a társadalom gerincét és a magánszektorba tartozó európai munkahelyek 67%-át.
Ezért lelkesen üdvözlöm a "Gondolkozz előbb kicsiben!” kezdeményezést, és elkötelezetten törekszem arra, hogy ezt az elvet minden politikai és igazgatási szinten figyelembe vegyék a politikai döntéshozatalban. Különösen most, a pénzügyi válság idején fontos, hogy valódi, kézzelfogható hozzáadott értéket adjunk a kkv-knak, hogy megerősítsük ezeket a vállalkozásokat mint egyfajta stabilizáló tényezőt a válságban.
A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményének előadójaként részt vettem azoknak a gondolatoknak a megfogalmazásában, amelyekről most szavaznunk kell. A javaslataim közül több is beépült a szövegbe, köztük a rugalmas biztonság elvének fontossága. E koncepció segítségével olyan rugalmas munkaerőpiacok jöhetnének létre, amelyek egyidejűleg a foglalkoztatás biztonságának magas szintjével is összhangban vannak.
Az a felhívásom is beépült a szövegbe, hogy a munkajog biztosítson megbízható alapot a kkv-k számára. A kkv-k gyakran nem engedhetik meg maguknak saját jogi vagy humán erőforrás osztály fenntartását, ezért egyszerű, világos szabályozásra szorulnak.
Az egyik legfontosabb követelésem - a jogalkotási kezdeményezések "kkv-tesztje” - szintén elnyerte az illetékes bizottság támogatását. A bürokráciát csírájában kell elfojtani. Az új jogszabályok esetében módszeres hatásvizsgálatokat kell végrehajtani. Az elfogadás előtt valamennyi uniós rendelkezést meg kell vizsgálni a kkv-kra gyakorolt hatásuk szempontjából. Fontosnak tartom, hogy ennek a kkv-tesztnek az eredményeit egy független szerv független értékelésének vessük alá, és ez a gondolat is bekerült a szövegbe.
A kkv-k a globális pénzügyi válsággal összefüggésben sajátos kihívásokkal néznek szembe, ezért különösen örülök a jelentés arra vonatkozó felhívásának, miszerint Stoiber úr független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportjának javaslatait minél gyorsabban végre kell hajtani. Gyorsan kell cselekednünk, hogy kihasználjuk ezt a lehetőséget.
Othmar Karas
a Jogi Bizottság véleményének előadója. - (DE) Elnök úr, mindnyájan tudjuk, hogy az Európai Unió prosperitása szempontjából döntő jelentőségű, hogy mennyire tudunk építeni a kis- és középvállalkozások növekedési és innovációs potenciáljára. A kkv-k a válság leküzdésében is meghatározó szerepet játszanak. Ezért enyhítenünk kell a rájuk nehezedő terhet, és támogatnunk kell őket, abból a gondolatból kiindulva, hogy a kevesebb szabály sokkal több lehetőséget jelenthet a kkv-knak.
A kkv-kkal foglalkozó frakcióközi munkacsoport elnökeként szeretném azonban világossá tenni, hogy a kisvállalkozói intézkedéscsomag csak egy szándéknyilatkozat az állam- vagy kormányfők részéről. A szándéknyilatkozatok önmagukban semmit nem használnak a kkv-knak, ezért teszünk kristálytiszta felhívást annak érdekében, hogy a nemzeti és európai jogalkotást a "Gondolkozz előbb kicsiben!” elv vezérelje, és négy követelést fogalmazunk meg.
Az első az, hogy a tagállamoknak be kell jelenteniük, hogyan és milyen határidőn belül fogják beépíteni nemzeti jogalkotásukba a "Gondolkozz előbb kicsiben!” elvet. Másodszor, a tagállamoknak kötelezően be kellene mutatniuk a "Gondolkozz előbb kicsiben!” elv végrehajtásában elért előrehaladást a lisszaboni folyamat nemzeti reformprogramjairól szóló éves jelentésükben. Harmadszor, standard kritériumokra van szükségünk a "Gondolkozz előbb kicsiben!” elv végrehajtásában történt előrehaladás mérésére. Negyedszer pedig, a "Gondolkozz előbb kicsiben!” elvet kötelező elemmé kell tennünk a jövőbeni európai szintű jogalkotásban is. Mindemellett a jelenlegi eseményekre reagálva azt mondanám, hogy az összes meglévő szabályozást meg kellene vizsgálni a kkv-kra gyakorolt prociklikus hatásuk szempontjából. Ez ügyben gyorsan kell cselekednünk.
Elnök
Sajnos nem áll módunkban meghallgatni a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményét, mivel Podimata asszony pillanatnyilag nem elérhető.
Nicole Fontaine
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, először is szeretném hangsúlyozni ennek a kkv-król szóló közös vitának a jelentőségét, és őszintén remélem, hogy a kkv-k meg fogják hallani azt a határozott jelzést, amelyet a Parlamentünk küldeni kíván nekik.
Képviselőcsoportunk lelkesen üdvözölte a Bizottság által tavaly júniusban benyújtott kisvállalkozói intézkedéscsomagot. Tény, hogy 2000 óta a kezdeményezések többet foglalkoznak a kkv-kkal. Ezek a kezdeményezések örvendetesek, ámde nem megfelelőek. Hogy miért mondom, hogy nem megfelelőek? Azért, mert az érintettek szerint ezekből túl gyakran csak a jó szándék marad. Ma tehát tovább kell lépnünk. A kisvállalkozói intézkedéscsomag megadja nekünk ezt az esélyt, mivel egy valóban proaktív, globális megközelítés része.
Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy az Európai Parlament már sikert könyvelhetett el, mivel a decemberben feltett, szóbeli választ igénylő kérdéseink után történt, hogy a Versenyképességi Tanács egyhangúlag elfogadta a cselekvési tervet, amelyet Figel' biztos épp az imént említett.
Ez nyilvánvalóan megmutatta a kormányok erős politikai akaratát, ma pedig szeretném üdvözölni Herczog asszony kitűnő jelentését, amely ezt a lendületet viszi tovább, nagyon is időszerű módon. Ugyancsak szeretném kifejezni köszönetemet a kapott együttműködés minőségéért, és azért a kiváló munkáért, amelyet - meg kell mondanom - az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságban sikerült elérnünk. Ma csak két módosítást terjesztettünk elő a plenáris ülésen. Ez mutatja, milyen jól végeztük a munkánkat.
Ami a képviselőcsoportunkat illeti, az előterjesztett módosításokkal, amelyeket az előadónk örömmel elfogadott, arra törekedtünk, hogy módot találjunk a tagállamok és a Közösség nagyobb fokú bevonására, hogy garantáljuk, hogy a tervezett intézkedések tényleg hozzáadott értéket nyújtsanak a kkv-k számára.
Arra szólítottunk fel, hogy a "Gondolkozz előbb kicsiben!” elv legyen kötelező, szerves része valamennyi jövőbeni jogszabálynak. Ragaszkodtunk a közösségi szabadalomhoz, és természetesen a pénzügyi erőforrásokhoz is, hogy ezekhez az erőforrásokhoz hatékonyan, gyorsan hozzá lehessen férni.
Ieke van den Burg
a PSE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, talán megengedi, hogy először mondjak valamit a Bizottság nyilatkozatára válaszul.
Először is, sajnálom, hogy a biztos úr kollégája, McCreevy úr nincs itt - gondolom, talán ismét megkezdődhetett a lóversenyszezon! Igazán sajnálom, mert a társasági jog témája tényleg fontos a számunkra, és ez áll a portfoliójának a középpontjában. Másodszor, biztos úr, igazán sajnálom a Parlament javaslatai ellen felhozott érveit a munkavállalók együttdöntésre vonatkozóan. Világosan kijelentettük, hogy ez nem a kisvállalkozásoknak szól, viszont az SPE-statútum valamennyi társaság számára elérhető. Nem mérethez kötött. Nem akarjuk, hogy ez az SPE-statútum a meglévő - különösen a nemzeti hagyományokban gyökerező - jogszabályok megsértésének vagy megkerülésének eszköze legyen, ami nagyon fontos szempont az együttdöntésben. Nem akarjuk, hogy "nézelődés” legyen, és egy új Delaware jöjjön létre az Európai Unióban, ahol a társaságok megkerülhetik ezt a jogszabálytípust.
Harmadszor, ami a tizennegyedik irányelvet illeti - amelyről tudjuk, hogy McCreevy úr nem kifejezetten kedveli -, Ön ugyanazokat az érveket mondta el, mint amiket ő előterjesztett. McCreevy úrnak komolyan kellene vennie azt a tényt, hogy a Parlament valóban szeretné, ha bemutatná a javaslatát.
Negyedszer, benyújtottunk együtt egy állásfoglalást, miszerint a Bizottságot arra kérjük, konzultáljon a szociális partnerekkel a 138. cikk alapján. Ez azelőtt lett volna helyénvaló, mielőtt határoztunk az SPE-re vonatkozó rendeletről, mivel az együttdöntés olyan kérdés, amellyel az EK-Szerződés 138. cikke szerint kell foglalkozni, és először a szociális partnerekkel folytatott konzultációt igényel. Ez nem történt meg. Most azt kérjük, hogy haladéktalanul kerüljön rá sor így utólag. Ha azonban ezt a típusú reakciót hallom a Bizottságtól, komolyan meg fogom gondolni, és a képviselőcsoportomnak is azt javaslom, hogy gondoljuk át még egyszer, hogy tudjuk-e támogatni az SPE-terméket. Talán nem ártana, ha ma este lebonyolítana néhány telefonhívást McCreevy úrral és Špidla úrral, hátha holnap jobb javaslatot tudna bemutatni erről, még a szavazás előtt.
Röviden - mivel már kezdem elhasználni a beszédidőmet - a PSE álláspontja nem azon lehetőség ellen irányul, hogy a kis- és középvállalkozások megkapják ezt az új statútumot - ezt ugyanis támogatjuk -, hanem az ilyen fajta visszaélés ellen. Az előadóval nagyon jó kompromisszumot találtunk. Ez egyben nagyon korszerű is, és egyáltalán nem elavult, hanem nagyon jellemző a jelenlegi korra, figyelembe véve a részvényesek és a pénzügyi piacok katasztrofális működését, hogy egy jobb irányítási formát találjunk ki a társaságok számára, amelyben a munkavállalók is szerepet kapnak. Biztos úr, tényleg át kellene ezt gondolnia a kollégájával és a többi felelős biztossal közösen, hogy tudnak-e pozitívabb nyilatkozatot tenni a Parlament felé.
Jean Marie Beaupuy
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, biztos úr, természetesen én is szeretnék csatlakozni mindazokhoz, akik méltatták Herczog asszony kiváló, 90 pontos jelentését a kisvállalkozói intézkedéscsomagról.
Az Európai Parlament munkája azonban, biztos úr, csak akkor lesz igazán hatékony, ha ezt valamennyi államban gyorsan, hatékonyan végre is hajtják.
A nyitó megjegyzéseiben azt mondta, biztos úr, hogy e jelentés alapján globális stratégiát fognak kialakítani, nem megfeledkezve arról, hogy jelenleg olyan pénzügyi válság, gazdasági válság és éghajlati válság zajlik, amelyek a részünkről gyors választ tesznek szükségessé.
Két példát fogok mondani. Az első példa: a társaságok 30 napon belüli kifizetésére szólítok fel. Ez a 87. pontban szerepel is a Kohéziós Alappal kapcsolatban. Felhívom a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy a közbeszerzési szerződéseket 30 napon belül rendezzék a társaságokkal.
Amikor ráadásul tudjuk, hogy a csődkérvények 20%-át az állami hatóságok késedelmes kifizetése miatt nyújtják be, beláthatjuk, hogy egy ilyen intézkedés a kormányok és a Bizottság részéről milyen mértékben csökkenthetné a napról napra növekvő munkanélküliséget.
A második példa az adminisztratív terhek kérdése. A 72. pontban az adminisztratív terhek legalább 25%-os csökkentésére szólítunk fel. Megmondhatom, hogy én vállalatigazgatóként már évek óta egy ilyen konkrét intézkedésre várok. A vállalatigazgatóknak nem az a dolga, hogy naphosszat nyomtatványokat töltsenek ki. Az a feladatuk, hogy termékeket és szolgáltatásokat biztosítsanak a többi polgár részére.
Ha hallgat erre a felhívásra, biztos úr, nemcsak a létrehozni kívánt globális stratégián felül, de a kormányok és a Bizottság gyakorlati válaszainak szempontjából is, akkor a jelenlegi gazdaságélénkítési tervek keretében olyan rendelkezések is lesznek, amelyek azonnali megoldásokat kínálnak polgártársainknak.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Elnök úr, amikor ebben a vitában felszólalok, négy kérdésre szeretném felhívni a figyelmet. Először is, szeretném kifejezni azon reményemet, hogy Lehne úr jelentése erős motivációt fog adni az Európai Bizottságnak, hogy alkalmas jogi intézkedéseket készítsen elő, amelyek a Szerződésben garantált letelepedési szabadsággal összhangban lehetővé fogják tenni a társaságoknak, hogy bejegyzett székhelyüket az Európai Unión belül áthelyezzék, túlzott adminisztratív terhek nélkül.
Másodszor, az ilyen fajta áthelyezéseknek viszont hozzá kellene járulniuk a részvényesek és hitelezők meglévő jogainak, és különösen a munkavállalók jogainak védelméhez. Azt is szeretném jelezni, hogy remélem, az előadó által javasolt megoldások, beleértve egy áthelyezési javaslat, és különösen egy olyan jelentés összeállítását, amely megmagyarázza és indokolja a társaság javasolt székhelyáthelyezésének jogi és mindenekelőtt gazdasági vonatkozásait és kihatásait a részvényesekre és a munkavállalókra, nem fog további akadálynak bizonyulni a társaságok áthelyezésében.
Negyedszer és befejezésül, úgy tűnik, hogy a javasolt megoldások hátterében a verseny - az adózás és a munkabérek szempontjából - jelentette a konkrét motiváló erőt, mivel kiderült, hogy ez pozitívan hat a gazdasági növekedésre az egyes tagállamokban, és ezáltal az Európai Unió egész területén is.
Francis Wurtz
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, biztos úr, az európai zártkörű társaság statútumát a Bizottság az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag egyik elemeként nyújtotta be.
Ennek keretében, és az Egyesült Államok modelljét alapul véve, kezdetben az volt a kérdés, hogy töröljük el a kisvállalkozások meghatározott részesedését a közbeszerzési szerződésekből. Az ilyen nemes szándékot csak üdvözölni lehet.
Sajnos, már egészen másról van szó most, hogy a csomag megérkezett, az európai zártkörű társasággal együtt. Először is, vegyük a célvállalkozások méretét. A kisvállalkozás helyett beszivárgott a kis- és középvállalkozások amúgy is homályosabb fogalma. Ez vezetett végül - és itt most a Bizottság által elfogadott rendelettervezet indokolását idézem - egy olyan "statútumhoz, amely a nagyobb társaságok és csoportok számára is kedvező lehet”. Ez teljesen megváltoztatja a politika filozófiáját, és akkor most mi történik ezekkel a pszeudo-kkv-kkal? Valójában a multinacionális cégek leányvállalatai lesznek, amelyek, mint tudjuk, régóta követeltek egy egységes, annál kevesebb kötöttséggel járó statútumot, mint amely jelenleg érvényes a különféle európai országokban a felügyeletük alatt működő társaságokra.
Most nézzük meg, milyen jellegű előnyöket kínál a társaságoknak az európai zártkörű társaság statútuma. Már nincs szó arról, hogy könnyebben hozzáférjenek a közbeszerzési szerződésekhez. Ehelyett, és itt megint a Bizottság szövegtervezetének indokolásából fogok felolvasni, célja most az, hogy "javítsa a vállalkozásokra vonatkozó keretfeltételeket az egységes piacon”. Ennek érdekében az európai zártkörű társaságoknak meg van engedve, hogy bejegyzett székhelyük az egyik országban legyen, miközben tényleges tevékenységeiket egy másikban folytatják. A bejegyzett székhelyet át is helyezhetik egy általuk kiválasztott másik tagállamba.
Hogyan lehet az, hogy ezekben a rendelkezésekben nem látjuk, hogy valójában megengedik a szóban forgó társaságoknak, hogy egyfajta, korlátozásoktól mentes postafiókcégeket hozzanak létre, az üzleti világ lehető legengedékenyebb feltételei mellett? A Bizottság nem rögzítette még azt is, hogy "az SPE-re annak a tagállamnak a korlátolt felelősségű zártkörű társaságokra alkalmazandó joga az irányadó, amelyben az SPE létesítő okirat szerinti székhelye található”?
Ahogy az Európai Szakszervezeti Szövetség helyesen megjegyezte: "nagy a veszélye annak, hogy a társaságok az SPE-statútumot arra fogják használni, hogy kijátsszák a munkavállalókat védő jogszabályok többségét”.
Most már értjük, hogy a Bizottság miért nem konzultált a szakszervezetekkel a javaslata elfogadása előtt, és miért elégedett meg az online konzultáció puszta formalitásával.
Összefoglalva, ezt a rendelettervezetet olvasva úgy tűnik, hogy a "kisvállalkozásokra” helyezett hangsúly mindenekelőtt a politikai kirakat kedvéért van, azzal a céllal, hogy elfogadhatóvá tegye a sajnálatos módon elhíresült "származási ország” elvének újrafeldolgozását. Ez megfelel egy átalakított Bolkesteinnek.
Képviselőcsoportom ezért azt javasolja, hogy a Parlament adjon egyértelmű jelzést a Bizottságnak és a Tanácsnak azzal, hogy elutasítja ezt az európai zártkörű társaság statútumáról szóló javaslatot.
Roberto Fiore
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, úgy vélem, a kis- és középvállalkozásoknak ezt a válságát valódi európai módon kellene megoldanunk. Egyfajta pestisnek vagyunk szemtanúi, amely a hitelhez való hozzáférés hiányából indult ki, és a kontinens egész területén lesújtott a kis- és középvállalkozásokra. Az a probléma, hogy a bankok nem hiteleznek a vállalkozásoknak, és az is igaz, hogy néhány kormány az irányú törekvései, hogy a bankokat finanszírozzák, hogy azok finanszírozni tudják a kisvállalkozásokat, szintén kudarcba fulladnak, mivel senki nem tudja, a bankok milyen adósságoktól szenvednek ebben a pillanatban.
Ezért azt javaslom, hogy a nemzetállamok a nemzeti bankok államosításával támogassák a pénznyomtatást vagy a pénznek megfelelő elismervények nyomtatását, hogy így finanszírozzák a kisvállalkozásokat. Nemrég a Tajvani Köztársaságban tettek erre kísérletet, olyan elismervények kibocsátásával, amelyek minden felhasználást vagy célt tekintve pénznek felelnek meg, és ezeket személyes elismervények formájában kiosztották a tajvani polgároknak. Ez azt jelentette, hogy a Tajvani Köztársaságban 3 milliárd USA-dollárt vagy eurót osztottak ki, bármilyen célra.
Ugyanezt kell tennünk; hitelt kell adnunk a kisvállalkozásoknak azáltal, hogy pénzt bocsátunk ki, eladósodott állam helyett gyakorlatilag hitelező államként.
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök úr, felszólalásomban a vitában szereplő kérdések közül az elsőre, az európai zártkörű társaság statútumára fogom helyezni a hangsúlyt. Mint tudják, az európai kis- és középvállalkozásoknak csak 8%-a vesz részt határokon átnyúló ügyletekben, egy olyan időszakban, amikor a kis- és középvállalkozások az Európai Unió társágainak körülbelül 99%-át képviselik.
Ez a tény bizonyítja a Közösségen belüli üzleti tevékenység élénkítésére eddig alkalmazott politika fogyatékosságait. Azt is igazolja, hogy célzott intézkedések elfogadására van szükség, hogy európai szinten egységes, kedvezőbb szabályozási keretet hozzunk létre.
A globális gazdasági válság most a reálgazdaságot sújtja, kis- és középvállalkozások millióit Európa-szerte. Jelen körülmények között elsődleges célpontunknak a kicsi, hatékonyan működő vállalkozásokat kell tekintenünk.
A Bizottság Tanácshoz intézett rendeletjavaslata a helyes irányba megy, ami véleményem szerint az európai kis- és középvállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhek minimálisra csökkentése, mivel ezeknek jelenleg különféle helyi igazgatási követelményeknek kell eleget tenniük a társaság megalapításához.
Az európai zártkörű társaságok rugalmassága és egységessége, az előírt minimális, határokon átnyúló összetevő, az alapszabály és a létesítő okirat jogszerűségére vonatkozó ellenőrzések egyszerűsítése és az 1 eurós kezdőtőke elve egy olyan stratégia fő vonalait jelöli ki, amely alkalmas arra, hogy új lendületet adjon a Közösségen belüli vállalkozói tevékenység fejlődésének.
Befejezésül szeretnék gratulálni az előadónak, Lehne úrnak, amiért erőfeszítései eredményeképpen kompromisszumot sikerült elérnie a Jogi Bizottságban és a különböző képviselőcsoportokban dolgozó munkatársai által megfogalmazott vélemények között.
Manuel Medina Ortega
(ES) Elnök úr, úgy vélem, hogy ez a ma este folyó vita hasznos lesz bizonyos pontok tisztázásához: először is, az a tény, hogy az európai zártkörű társaságról szóló vitát ugyanakkor tartjuk, mint az európai kisvállalkozásokról szólót, nem jelenti azt, hogy az európai zártkörű társaság szükségszerűen európai kisvállalkozás lenne.
Mint azt van den Burg asszony elmondta, és úgy hiszem, Wurtz úr is kiemelte a javaslatra vonatkozó bírálatában, az európai zártkörű társaság statútuma a Bizottság javaslatában és a Jogi Bizottság által jóváhagyott formájában egy eszköz a vállalkozások alapításához, amelyek nagyok is lehetnek, és bizonyos sajátosságokkal rendelkeznek, amilyen például a partnerek korlátolt felelőssége és az ilyen vállalkozások nyilvános piaci forgalmazásának tilalma. Az európai zártkörű társasági státusz és a nemzeti zártkörű társasági státusz azonban kis- és nagyvállalkozásokra egyaránt vonatkozhat.
Amint azt van den Burg asszony elmondta, pontosan az európai zártkörű társaság rugalmassága és képlékeny volta miatt kell rendkívül óvatosnak lennünk. Ez a Jogi Bizottság feladata volt. A Jogi Bizottság által elfogadott módosítások - szép számmal volt ilyen - pontosan annak megakadályozására irányulnak, hogy az európai zártkörű társasági forma szolgáljon alapul egy európai Delaware megjelenéséhez, ahogy van den Burg asszony fogalmazott. Ez különösen a Wurtz úr által aggályosnak talált kérdések egyikére vonatkozik, mégpedig a társaságokban való munkavállalói részvételre.
Úgy vélem, a Jogi Bizottságban elfogadott megfogalmazások világosan felhívják a figyelmet ezekre a korlátozásokra. Nem a származási ország elvének alkalmazása a kérdés, ahogy Wurtz úr mondta, hanem, összhangban azokkal a szabályokkal, amelyeket a Jogi Bizottságban elfogadtunk - és Wurtz úrnak ajánlanám, hogy olvassa el az elfogadott módosításokat -, van egy sor olyan korlátozás, amelyek megakadályozzák a származási ország elvének alkalmazását az olyan társaságokra, amelyekben a szokásosnál magasabb szintű a munkavállalói részvétel. Ezek teljes terjedelmükben szerepelnek az elfogadott módosításokban, és úgy vélem, ezekkel a módosításokkal a szöveg egészében véve elfogadható lett, még Wurtz úr nézőpontjából is.
Más szóval, egy minden országban létező európai társasági formával foglalkozunk, amelyet az Európai Unió keretében harmonizálni kellene. Eközben azonban nem szabad hagynunk, hogy ezekből a társaságokból virtuális társaság váljon, hanem a nemzeti keretek között, a nemzeti jogszabályokat betartva kell létezniük, különös tekintettel az olyan kényes területekre, mint a munkavállalók együttdöntése.
Úgy vélem, hogy a Jogi Bizottság által elfogadott szövegtervezetben szerepel néhány meghatározó jelentőségű eredmény, és ezért a Bizottság részéről hiba lenne, ha ezeket a módosításokat nem venné figyelembe.
Úgy vélem, a Jogi Bizottság módosításai pontosan arra irányulnak, hogy csökkentsék a Bizottság szövegtervezetének hiányosságait, ezért szerintem a Parlament nyugodt lélekkel elfogadhatja, nemcsak a kisvállalkozásokkal kapcsolatos előrehaladás miatt, de az ilyen fajta, törvényesen létező társaságok irányításának érdekében is, amelyek az együttdöntési rendszer folytán a munkavállalók szigorú ellenőrzése alá tartoznának.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Elnök asszony, biztos úr, a kis- és középvállalkozások még soha nem voltak annyira fontosak, mint ma. A kkv-k különösen a gazdasági és pénzügyi válság fényében fontosak, amelyet inkább a nagyvállalkozások okoztak, nem a kicsik. A kkv-k azért fontosak, mert hamarosan ők is szenvedni fognak, miközben a gazdasági teljesítményünk nagy részéért ők felelnek.
Az általam legjobban ismert országban a kkv-k felelnek az összes szabadalom 20%-áért, a bruttó beruházás 40%-áért, a teljes forgalom 49%-áért, az összes munkavállaló 70%-áért és az összes gyakornok 80%-áért. Most arra van szükség, hogy mindent újra átgondoljunk. Meg kell nyomnunk a nagy "reset” gombot. Támogatnunk kell a vállalkozó szellemet - erre szolgál a kisvállalkozói intézkedéscsomag.
Szeretnék gratulálni Herczog asszonynak ehhez a jelentéshez. Valóban fontos, hogy a kkv-kat most egyfajta keresztmetszetnek tekintsük, hogy átgondoljuk a támogatási intézkedéseket, hogy a közbeszerzési eljárásokban előnyben részesítsük a kisvállalkozásokat ("Gondolkozz előbb kicsiben!”) és megakadályozzuk az állami hatóságok beavatkozását a versenybe. Ezért gratulálok Önnek; most arra van szükségünk, hogy csökkentsük az adókat a munkaerő-igényes ágazatokban.
Eoin Ryan
Elnök asszony, én is szeretném üdvözölni ezt a jelentést. Az Európai Unióban az új munkahelyek körülbelül 80%-át a kkv-k hozták létre, és a saját dublini választókerületemben a kkv-szektorba tartozó kb. 100 000 társaság nagyjából 400 000 embert foglalkoztat.
Pillanatnyilag minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk annak érdekében, hogy támogassuk ezeket a társaságokat a nehéz időkben. Üdvözlöm azt a tényt, hogy az EBB 31 milliárd eurós alapot hozott létre a kis- és középvállalkozások számára, és úgy hiszem, többet kellene tennünk ezen a területen.
Ugyancsak üdvözölni kell az adminisztratív terhek és a bürokrácia csökkentését a Bizottság részéről. Ez az Európai Unió számára körülbelül 2,3 millió EUR megtakarítást jelent. A közelmúltban Verheugen biztossal egy találkozó alkalmával ír üzletemberekkel beszéltünk az általuk tapasztalt problémákról. Az egyik ötlet, amit meg kellene vizsgálni, az lenne, hogy talán moratóriumot kellene hirdetni az Európa felől érkező adminisztratív terhekre, mert azok elfojtják az üzletet. Ilyen nehéz időkben minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk annak érdekében, hogy a vállalkozások át tudják vészelni a remélt fellendülésig tartó időszakot.
Ezt azonban Európa nem tudja egyedül megoldani. A nemzeti kormányoknak és a helyi kormányzatoknak is ezt kell tenniük, és ezeknek óriási szerepe van. Ha azt akarjuk, hogy a kisvállalkozások és a foglalkoztatás stabilizálódjon az Európai Unióban és az egyes tagállamokban, minden lehetséges eszközzel törekednünk kell a megmentésükre.
Ebben a pillanatban a kihívás a munkahelyekről, csakis a munkahelyekről szól, és minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk, hogy megvédjük a meglévő foglalkoztatást, és remélhetőleg az elkövetkező években új munkahelyeket is megpróbálhatunk létrehozni. Ez mindnyájunk számára abszolút létszükséglet.
Georgios Toussas
(EL) Elnök asszony, az európai zártkörű társaság arra irányuló erőfeszítés, hogy még nagyobb kárt tegyünk a munkavállalók szociális és munkajogaiban, a Bolkestein-irányelvben szereplő elképzelések mentén. Miközben azzal az ürüggyel terjesztjük elő, hogy ez a társasági forma kedvezni fog a kis- és középvállalkozásoknak, valójában az üzleti csoportok monopolhelyzetét erősíti meg.
Tőke nélkül létre lehet hozni egy társaságot (1 euro is elég hozzá), amely utána alapít egy fiktív bejegyzett székhelyet, és ezt szabadon áthelyezheti bárhová. A munkabér és a szociális jogok szempontjából legalacsonyabb szintű védelmet nyújtó tagállamokat fogják arra használni, hogy a munkavállalói jogokat megkerüljék és a lehető legalacsonyabb szintre szorítsák vissza.
A rendelet, amely közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban, a Bolkestein-irányelv és az Európai Bíróság által a Viking, Laval és Ruffert ügyekben hozott ítélet természetes kiegészítése. A Maastrichti Szerződés és a négy szabadság alkalmazásának eredménye és következménye. Az európai zártkörű társaság leleplezi azokat a politikai erőket, amelyek Maastrichtra szavaztak, amelyek megpróbálták becsapni a munkavállalókat, amikor a Bolkestein-irányelvre szavaztak, azt hazudva, hogy az nem fogja érinteni a munkavállalói jogokat.
Ezért fogunk ellene szavazni ennek a rendeletnek. Mindazok, akik támogatják ezt az "anti-grassroots” politikát, szelet vetnek, és biztosan számíthatnak arra is, hogy majd egész hurrikánt fognak aratni.
Jim Allister
Elnök asszony, az a tény, hogy Európában a magánfoglalkoztatás 70%-át a kkv-k biztosítják, önmagában is hatalmas elismerés a vállalkozói kitartásuk előtt, hiszen az elnyomó uniós szabályozás szükségtelenül, de nagymértékben megnehezíti az életüket.
Ezért megismételném azt a korábbi felhívásomat, miszerint a jelenlegi gazdasági visszaesés idején szabályozási szünetet kellene hirdetni a kkv-knak. Az Egyesült Királyságban az uniós szabályozás költsége az elmúlt tíz évben számítások szerint 107 milliárd GBP volt. Ez 107 milliárd GBP, amelyet inkább innovációra, az export fokozására és a növekedésre kellett volna fordítani. Ennek a rengeteg pénznek a nagy részét azonban a szabályozás puszta betartására költöttük. A beszerzési eljárások egyszerűsítésére, a szabadalmi költségek csökkentésére, az állami támogatásra vonatkozó szabályok enyhítésére és a Távol-Keletről érkező tisztességtelen versennyel szembeni valódi fellépésre nagy szükség van, ha azt akarjuk, hogy a kkv-k virágozzanak.
Ma minden eddiginél nagyobb szükségünk van a családi kkv-kra - a kisvállalkozásokra -, mivel ezekben megvan az a fajta elszántság és összetartó erő, amivel túljuthatunk a válságon. Ezek azonban a segítségünkre szorulnak, mégpedig azáltal, hogy leemeljük róluk az uniós szabályozás holtkezét.
Kurt Lechner
(DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a képviselők közül sokan felvetették a részvétel kérdését. Nem szeretnék most mélyebben belemenni ebbe, de ezzel kapcsolatban szeretnék rámutatni, hogy a tagállamaink társasági jogának szintén az a funkciója, hogy megvédje a közérdeket, például a hitelezők védelmét, a jogrendszer biztonságát és a fogyasztóvédelmet, és ezt a funkciót a tagállamokban a megelőző igazságszolgáltatás útján, például formai és bejegyzési rendelkezésekkel biztosítják. A tagállamok között nagy különbségek vannak e tekintetben.
A Jogi Bizottság döntései ezt sok helyen figyelembe veszik - ami örvendetes - azáltal, hogy meghagyják a tagállamoknak a választási lehetőséget. Végül azonban kioltják vagy legalábbis kiolthatják ezeknek a dolgoknak a hatását, hacsak nem teszünk valamit azzal a ténnyel, hogy a létesítő okirat szerinti székhely és a tényleges székhely - azaz a társaság üzleti tevékenységének tényleges helye - különbözhet egymástól, mivel ez végső soron értelmetlenné teszi ezeket a biztosítékokat. A társaság gyakorlatilag szabadon áthelyezheti a bejegyzett székhelyét, és ezáltal megkerülheti annak az országnak az előírásait, ahol valójában az üzleti tevékenységét folytatja. Véleményem szerit a tagállamok ezzel de facto - bár de jure nem - sokat veszítenek a társasági joguk joghatóságukból és annak szabályozó funkciójából, mivel ezek érvényteleníthetők.
Ehhez még azt szeretném hozzátenni, hogy ez az európai zártkörű társaság jó hírének is ártani fog - vagy inkább árthat -, legalábbis a szigorúbb saját követelményekkel rendelkező tagállamokban. Azt is lehetne javasolni, hogy várjuk ki, mi történik, és utána tegyük meg a szükséges kiigazításokat, és ezzel egyet is értenék, ha az eljárások és az egyhangúság nem erősítenék meg ezt a fejleményt. Ez a legfőbb aggályom. Nem indokolt ez az eljárás. Az Európai Bíróság joggyakorlata csak szükségmegoldás, mivel nincs irányelvünk a társaságok székhelyének áthelyezéséről; a jelenleg vázolt formában azonban ez az európai zártkörű társaság alapvetően csak megerősítené ezt a széthúzást, azzal, hogy egyszer és mindenkorra belefoglalja a közösségi jogba. Emiatt azt kérném a Tanácstól, hogy még egyszer, nagyon alaposan gondolja át ezt a kérdést.
Juan Fraile Cantón
(ES) Elnök asszony, a kis- és középvállalkozások jelentik az Európai Unió gazdaságának gerincét. Dinamizmusuk, növekedési és innovációs képességeik folytán fontos helyet vívtak ki maguknak az uniós politikákban.
Gratulálunk Herczog asszonynak, mivel a jelentése egy olyan elv alapján bátorítja a kkv-k növekedését, amely semmiképpen nem nevezhető megszokottnak: hogy az EU-nak és tagállamainak a politikai és gazdasági intézkedéseit illetően előbb kicsiben kellene gondolkoznunk.
A kisvállalkozói intézkedéscsomag jogalkotási javaslatokat és politikai megállapodásokat tartalmaz, amelyek olyan igazgatási, szabályozási és pénzügyi feltételeket fognak teremteni, hogy ezek az egységek tudjanak fejlődni az európai gazdaságon belül. A jelenlegi válság és a pénzügyi rendszer instabilitása határt szab a kkv-k hitelhez jutásának, ami viszont lassítja a szokásos gazdasági tevékenységüket. Most minden eddiginél nagyobb szükségünk van egy európai szinten összehangolt válaszra, a tagállami kezdeményezéseket pedig a ma tárgyalt dokumentum rendelkezései szerint kell felépíteni, illetve ezekkel össze kell hangolni.
Összegzésül azt szeretném mondani, hogy különösen fontos, hogy a 2009-2011 közötti időszakban elkülönítsünk 30 000 millió eurót a kkv-knak nyújtott hitelezés ösztönzésére. Ez a kezdeményezés kiegészíti a versenyképességi és innovációs keretprogramot és a JEREMIE kezdeményezést, és meg fogja sokszorozni a kkv-k által elérhető támogatásokat.
Teljes mértékben meg vagyunk győződve arról, hogy az európai koordináció és a válasz európai hatóköre létfontosságú ahhoz, hogy minél előbb elindulhassunk a gazdasági fellendülés felé vezető úton.
Patrizia Toia
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a kisvállalkozói intézkedéscsomag a jelenlegitől eltérő légkörben fogant és született, olyan időszakban, amikor fejlődés és növekedés zajlott. Ma a Parlamentben már teljesen más helyzetben készülünk az elfogadására, miközben a kkv-k a gyáripari válság és a pénzügyi válság következtében súlyos problémákkal és nehézségekkel néznek szembe.
Tekintettel arra, hogy az intézkedéscsomagot a Parlamentben fogadjuk el, úgy vélem, az elsődleges üzenetnek a kkv-k felé úgy kellene hangzania, hogy a Parlament és az európai intézmények mellettük állnak, és meg akarják erősíteni azt az akaratot és ellenálló képességet, amelyről az európai kis- és középvállalkozások a mostani válság tükrében tanúbizonyságot tettek. Ezt azzal akarjuk megerősíteni, hogy jelezzük e támogatás prioritásait és gyakorlati dolgokat mondunk: a jogszabályokban több rugalmasságot kérünk, továbbá olyan eszközök rendelkezésre bocsátását, amelyek e vállalkozások számára kevésbé ellenséges környezetet teremtenek.
A második dolog, amit szerintem meg kell mutatnunk, hogy abban segítjük a kkv-kat, ami jelenleg a legkritikusabb tényező, mégpedig a hitelhez való hozzáférésben és a hitel rendelkezésre állásában. Az EBB által rendelkezésre bocsátott összegek nem elegendőek: elengedhetetlenül szükséges, hogy azt mondjuk - és holnap ezt is fogjuk mondani -, hogy többet akarunk tenni azért, hogy hitelt adjunk a kis- és középvállalkozásoknak.
Ewa Tomaszewska
(PL) Elnök asszony, a pénzügyi válság és az ebből következő gazdasági válság arra készteti a munkáltatókat, hogy változtassanak a cégük jogállásán a költségcsökkentés érdekében, a munkavállalók jogaival és a szociális kötelezettségekkel összefüggő költségeket is beleértve. Ezért törekszenek arra, hogy a társaságaik székhelyét olyan országban jegyezzék be, ahol a szabályozás és a gazdasági feltételek költségcsökkentő lehetőségeket teremtenek, mivel alacsonyabbak a jogi követelmények, mint például a minimálbér vagy a nyugdíjjárulék. A jelentésben szereplő információ felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a társaságok bejegyzett székhelyének határokon átnyúló áthelyezése nem vezethet ahhoz, hogy a társaságok ezzel megkerülik a jogi, szociális vagy adóügyi szabályozásokat. A munkajogokat nem szabad megsérteni. Nem engedhetjük elsikkadni a szociális normákat. A kis- és középvállalkozások támogatására más módot kell találni, például a kölcsönök biztosítását.
Vladimír Remek
- (CS) Hölgyeim és uraim, Herczog asszony kkv-król szóló jelentésében a munkahelyek 70%-áról és a héa-bevétel 70%-áról beszélünk az EU-ban. Ezért szeretném kifejezni nemcsak nagyfokú nagyrabecsülésemet az előadó kezdeményezéséért, hanem egyúttal támogatásomat is. A jelenlegi válságban a kkv-k nyilvánvalóan a nagykockázatú kategóriába tartoznak. Ezért elő kell segítenünk a kkv-k jobb szociális tudatosságát. A kkv-k folyamatosan különféle akadályokba ütköznek. Sokkal nehezebben kapnak kölcsönt, mint a nagyvállalatok. Az adminisztratív és bürokratikus teher szintén nagyobb súllyal nehezedik a kkv-kra. A kkv-knak mindig nehezebb állami szerződést elnyerni Európában, mint az USA-ban vagy sok ázsiai országban. Állítjuk, hogy az európai gazdaság egészségéhez elengedhetetlenül fontosak. Ezért adjuk meg nekik, amire szükségük van ennek megerősítéséhez, adjunk lehetőségeket a jelenlegi időszakban, amikor a pénzügyi óriások és a multinacionális cégek által elindított dominóhatás következtében egyre terjed a válság.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Elnök asszony, az európai zártkörű társaság statútumának elfogadása lehetővé fogja tenni e társaságok létrehozását, amelyek minden tagállamban egyenlő alapon működhetnek. A cél mindenekelőtt a nemzetközileg működő kis- és középvállalkozásokat terhelő jelenlegi szabályozás megszüntetése. Az ilyen működéshez a kkv-k de facto arra kényszerülnek, hogy társaságot alapítsanak a célországban. Tekintettel arra, hogy az EU-ban 27 különböző jogrendszer van érvényben, ez a folyamat nyilvánvalóan óriási költségekkel jár. Egy európai zártkörű társaság esetében a tulajdonosok ugyanolyan formában be tudják jegyeztetni vállalkozásukat, függetlenül attól, hogy saját hazájukban működtetik, vagy bármely más tagállamban. A jogi tanácsadáson, az igazgatási és adminisztratív eljárásokon megtakarított idő és pénz kétségkívül leegyszerűsíti és kényelmesebbé teszi a folyamatot a befektetni kívánó vállalkozók számára.
A szkeptikusok egyik fő félelme azzal kapcsolatos, hogy nincs előírva, hogy a vállalkozásnak elegendő alaptőkével kell rendelkeznie a hitelezők védelméhez. Ennél semmi nem állhatna távolabb az igazságtól. A korlátolt felelősségű társaságok anélkül bizonyítják be, hogy a társaság sikeres lehet, hogy alaptőkére lenne szükségük - világszerte ez a legnépszerűbb társasági forma. A mai világban az alaptőke elvesztette legfontosabb funkcióját, nevezetesen a hitelezők védelmét. Egy európai zártkörű társaság esetében ezt a védelmet más mechanizmusok biztosítják, főként a társaság műveleteinek átláthatósága és a hitelezőkkel való szorosabb együttműködése alapján. A kereskedelmi partnerek ma már maguk sem fordítanak annyi figyelmet az alaptőkére, mint a tőkeáramlásra, azaz a pénzforgalomra, amely sokkal többet elárul egy társaság fizetőképességéről, mint az önmagában vett tőke.
Még mindig ott van a munkavállalói jogok kérdése - a szakszervezetek különösen ebben az összefüggésben aggódnak a korábban elért normák elhagyása miatt. Szerintem azonban ez vaklárma. A javasolt statútumban szerepel egy egyértelmű rendelkezés, amely szerint a munkavállalói részvétel a nemzeti jogi szabályozásnak megfelelően történik. Az európai zártkörű társaság vonzerejét veszélyeztetheti, ha túl alacsonyan jelöljük ki a munkavállalói részvételre vonatkozó küszöböt. Szerintem fenn kellene tartani az 500 alkalmazottban meghatározott minimumszintet, hogy a kisebb vállalkozásokat ne terheljük pluszköltségekkel.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Elnök asszony, az Európai Unióban több figyelmet kellene fordítani a kkv-kra, mivel ezek képviselik a vállalkozások 99%-át, a munkaerő 70%-át és az európai hozzáadott üzleti érték közel 60%-át, valamint alapvető szerepük van az európai sokszínűségben, az innovációban és a kohézióban.
Létfontosságú, hogy olyan integrált keretet biztosítsunk számukra, amely lendületet ad a vállalkozói szellemnek, a politika kialakításakor elfogadja a "gondolkozz előbb kicsiben!” elvet és ösztönzi a bennük rejlő hatalmas lehetőségeket. Az igazgatási szerveknek igazodniuk kell ezek szükségleteihez és családi beállítottságához, hogy megkönnyítse a létezésüket, átadásukat - különösen betegség, nyugdíjazás vagy csőd esetén - és felszámolásukat.
A 23 millió európai kkv-ra nem vonatkozhatnak ugyanazok a követelmények, mint a 41 000 nagyvállalkozásra. Létfontosságú lenne egy egyszerűbb, aránytalan bürokratikus terhek nélküli jogszabályi környezet. Az ebbe az irányba tett lépések közé tartozik az európai zártkörű társaság statútuma, azok a kezdeményezések, hogy 48 óra alatt lehessen társaságot alapítani, 2012-ig 25%-kal csökkenjenek az adminisztratív költségek, a héa tekintetében egyablakos rendszer jöjjön létre és alacsonyabb héa-kulcsok vonatkozzanak a munkaerő-igényes és helyi szolgáltatásokra, továbbá a társasági adózás tekintetében közös konszolidált adóalap jöjjön létre.
A kkv-knak növelniük kellene részvételüket a belső piacon és a közbeszerzésben. Jelenleg mindössze 8%-uk folytat határokon átnyúló tevékenységet, a közbeszerzési pályázatokon való részvételi arányuk pedig 42%. A kiegyensúlyozottabb versenyfeltételek támogatására szolgáló módszer lenne az új állami támogatási kategóriák alóli mentességük megkönnyítése, az együttműködés ösztönzése, a késedelmes fizetésről szóló irányelv módosítása, hogy 230 napon belül garantálja a kifizetést, valamint a közbeszerzés útjában álló akadályok megszüntetése.
Ebben a válságos időben kulcsfontosságú az európai intézkedés annak érdekében, hogy biztosítsa a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését, ésszerű áron. Az ismeretek átadásának és a támogató szolgáltatások hatékonyságának folyamatos növelésére szolgáló intézkedések szintén meghatározó jelentőségűek.
Olle Schmidt
(SV) Elnök asszony, tudjuk, hogy gazdaságunk gerincét a kisvállalkozások jelentik. Most különösen nagy szükség van arra, hogy az EU és a tagállamok egyszerűbbé tegyék a kisvállalkozások dolgát, mind a már meglévő, mind az eztán alakuló vállalkozások számára, a szabályok számának csökkentése, a bürokrácia visszaszorítása és a költségek lefaragása révén. A kis- és középvállalkozások teljesen más kapacitással rendelkeznek, mint a nagyvállalatok, ami az új körülményekhez való alkalmazkodást, az új felfedezések és technológiák használatát illeti.
Amellett, hogy a közbeszerzésben való részvételt meg kell könnyíteni a kisvállalkozások számára a belső piachoz való jobb hozzáférés, a tőkéhez jutás megkönnyítése és az állami támogatásról szóló szabályok megkülönböztetésmentessé tétele révén, a döntéshozatalt átható hozzáállásban is változásra van szükség, az iskolákban, az egyetemeken és a munkahelyeken egyaránt. A kutatások azt mutatják, hogy a vállalkozói hajlandóság és a növekedés között erős az összefüggés. A soron következő svéd elnökség célirányos erőfeszítésekkel fog törekedni a nők vállalkozásindításának megkönnyítésére, mivel ez fontos európai stratégia a jövőre nézve.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Elnök asszony, a mostani vita kapcsán tudnunk kell, hogy ez végső soron nem egy jogalkotási előírás - azaz a különböző tagállamokban alkalmazandó közösségi szabály -, sokkal inkább egy olyan normakészlet, amellyel azt próbáljuk elérni, hogy a továbbiakban az Európai Unió valamennyi tagállama közös hozzáállást tanúsítson a kis- és középvállalkozásokkal szemben.
Ennek a kérdésnek számos vonatkozása van, de most csak hármat fogok közülük megemlíteni, mivel ezeket mindenképpen fontosnak tartom.
Először is, meg kell szüntetni sok jogi korlátot, sok akadályt és a túlzott adminisztratív terhek nagy részét, amelyek - egyes országokban rendkívüli mértékben - akadályozzák a kisvállalkozások létrehozását, sőt, e vállalkozások fejlődését is, ha már az alapítás sikerült. Mindehhez pénzügyi és humán erőforrások kellenek, hogy kezelni lehessen ezt a rendkívüli mennyiségű, túlzott szabályozást, és ezeket az erőforrásokat így nem lehet más célokra felhasználni.
Másodszor, ott vannak a technológiai innovációval és az alkalmazott kutatással kapcsolatos kérdések. E célból ugyancsak kétszeresére kell növelnünk az erőfeszítéseinket, hogy biztosítsuk a kkv-k hozzáférését a közösségi programokhoz, amelyek sok esetben szintén túlzott adminisztratív terhektől szenvednek.
Végezetül, úgy vélem, a kkv-k és a képzési és oktatási szféra között létfontosságú kapcsolat van: ha a kkv-k, a kisvállalkozások nem válnak az újabb készségek képzésének természetes színterévé a különböző képzési szinteken, akkor mi, azaz inkább a kkv-k a továbbiakban nem fognak rendelkezni bizonyos kivételes erőforrásokkal, és ez alatt a képzett személyeket értem.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Elnök asszony, ez a jogalkotási javaslat nagyrészt megfelel az Európai Parlament állásfoglalásának - az európai zártkörű társaság statútumáról a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal -, amelyet két éve fogadtunk el. A javaslat célja, hogy a közösségi jog alá tartozó, szabványosított vállalkozási formát hozzon létre, amely a kis- és középvállalkozások számára vonzó lesz, és egyszerűsített feltételeken fog alapulni, a bürokratikus teher minimális szinten tartásával.
A Bizottság által javasolt 10 000 EUR minimális törzstőke előnyös lehetne a társaságról kialakított kép szempontjából, mivel bizonyos szintű hitelességet kölcsönöz. Ezt az összeget azonban egyes tagállamokban nehezebb előteremteni, mint másokban. Az alaptőke nem jelenthet súlyos akadályt a vállalkozásindítás útjában, ezért én a Jogi Bizottság által elfogadott kompromisszumos módosítást helyeslem, amely az európai zártkörű társaság minimális törzstőkéjét 1 euróban határozza meg, de kiegészíti egy követelménnyel, miszerint a társaság ügyvezető szervének fizetőképességi nyilatkozatot kell aláírnia.
Ami a vállalkozásban való munkavállalói részvételt illeti, erről a társaság bejegyzett székhelye szerinti ország jogának kell határoznia. E szabály alól azonban kivételt kell tenni, amennyiben a társaság bizonyos számú munkavállalójának részvételi jogát, amely a tényleges munkavégzés szerinti tagállamban vonatkozna rájuk, korlátozná annak az országnak a hatályos joga, ahol az európai zártkörű társaságot bejegyezték. Ebben az esetben a vállalat vezetése köteles lenne egységes részvételi rendszert létrehozni a munkavállalók képviselőivel tárgyalásos úton elért megállapodás keretében.
Befejezésül szeretném hozzátenni, hogy ez az új társasági forma nem helyettesíti a különböző országokban már meglévő vállalkozási formákat, hanem alternatívát kínál ezek mellett, és csak akkor érvényes, ha az ilyen társaság alapítására vonatkozó konkrét feltételek teljesülnek.
Giles Chichester
Elnök asszony, a "való világban” szerzett, mintegy 25 évnyi tapasztalattal rendelkező kisvállalkozóként támogatom a kisvállalkozói intézkedéscsomag fő csapásirányát és Herczog asszony jelentését a bizottságomból.
Külön szeretném üdvözölni a munkaerő-igényes és a helyi szolgáltatások kedvezményes héa-kulcsáról szóló irányelvre vonatkozó javaslatot, különösen a pillanatnyi helyzetben.
Azoknak a módosításoknak is örülök, amelyek az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó, magas szintű szakértői munkacsoport eredményeinek végrehajtására szólítanak fel. Ha a kisvállalkozásoknak valamire igazán nagy szükségük van, az pontosan az adminisztratív terhek csökkentése.
Ugyancsak üdvözlöm a kkv-k igényeihez igazított közösségi szabadalomról szóló sürgős megállapodásra felszólító módosítást. Vegyük észre, a "sürgős” és a "közösségi szabadalom” nem olyan szavak és fogalmak, amelyek jól megférnek együtt.
Szintén üdvözlöm a finanszírozáshoz való jobb hozzáférésre irányuló felhívást, mivel a jelenlegi gazdasági légkörben a finanszírozáshoz való hozzáférés kulcsfontosságú a kisvállalkozások túléléséhez, még inkább a felvirágzásukhoz.
Van azonban két fenntartásom. Az első a közös konszolidált adóalapra vonatkozó javaslattal kapcsolatos, mivel attól tartok, ez elvenné a rugalmasság lehetőségét a kkv-któl és a tagállamoktól is. Másodszor, személyes kétségeim vannak a késedelmes fizetésről szóló irányelv módosításából várható előnyöket illetően. Nekem személy szerint mindig kétségeim voltak azzal kapcsolatban, hogy mennyiben használna ez az intézkedés a kisvállalkozásoknak, mivel úgy érzem, jobban járnak, ha ők maguk kezelik a saját hiteleiket, és nem bízzák azt a jogszabályokra.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Elnök asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim, ebben a jelentésben a kkv-k fontosságát próbáljuk hangsúlyozni, beleértve a családi vállalkozásokat és a szociális gazdaságba beépült vállalkozásokat is. Szeretnék gratulálni kollégámnak, Herczog Editnek, mivel a jelentése létfontosságú e tekintetben. Ezen a területen készültek már más dokumentumok és szövegtervezetek, és az is fontos, hogy ezek azonos véleményen vannak. Példának megemlíteném az európai Eurostars programot és a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésről szóló jelentést.
Elnök asszony, ez a jelentés azt is hangsúlyozza, hogy hányféleképpen lehetne lefaragni az adminisztratív terheket, hogy megkönnyítsük az ilyen típusú vállalkozások létrehozását, annak érdekében, hogy ki tudják használni kezdeményezőkészségüket, új vállalkozásokat indíthassanak, új termékeket gyárthassanak, a fogyasztók és más vállalkozások igényeihez igazodva új szolgáltatásokat nyújthassanak, és ezáltal fellendítsék az európai gazdaság fejlődését. Szeretnék megemlíteni még valamit, ami szerintem nagyon fontos, mégpedig a Herczog-jelentés 47. bekezdésében említett kérdést. Tanácsos lenne a tagállamok jogi és adórendszereit javítani e tekintetben, mivel a jelenlegi modell a legtöbb tagállamban visszafoghatja a vállalkozások, különösen a családi vállalkozások átadását, növelve ezzel a vállalatok felszámolásának, illetve bezárásának kockázatát. A tagállamoknak ezért gondosan felül kell vizsgálniuk jogi és adózási keretrendszerüket, hogy javítsák a vállalkozások átadására vonatkozó feltételeket, és hatékony modelleket támogassanak, illetve alkalmazzanak a vállalkozások munkavállalóknak történő átadására, a bezárás alternatívájaként. Ez a hozzáállás lehetővé tenné a munkahelyek megőrzését és a nyereség visszaforgatását e vállalkozások továbbfejlesztése érdekében.
Befejezésül szeretnék rámutatni, hogy a kis- és középvállalkozások innovatív projektjeinek támogatása, az európai alapokhoz való könnyebb hozzáférés és a jobb hitelhez jutás - különösen, de nem kizárólag a jelenlegi helyzetben - létfontosságú tényezők a kkv-k támogatásához.
Dragoş Florin David
(RO) Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani az előadónak és mindazoknak, akik dolgoztak az utolsó parlamenti ciklus jogalkotásának talán legfontosabb darabján.
Ki kell emelnünk, hogy a kkv-knak és a vállalkozásnak mindenekelőtt a nők körében tulajdonítunk különleges jelentőséget, és mivel éppen most ünnepeltük a március 8-i Nemzetközi Nőnapot, szeretném megragadni ezt az alkalmat, hogy tolmácsoljam feléjük jókívánságaimat. Hangsúlyoznunk kell azonban, hogy ez egy meglehetősen összetett intézkedéscsomag, amelybe belefoglaltunk mindent, amit csak tudtunk a kkv-kkal kapcsolatban: az adminisztratív terhek csökkentését és a kutatás-fejlesztési tevékenységek különös fontosságát a kkv-kon belül, valamint az ezekhez a tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást.
Úgy vélem, ez a jogszabály jól fog jönni a jelenlegi gazdasági válságban, mivel az európai gazdaságnak szüksége van a kohézióra és a legnagyobb hajtóerejére, a kkv-kra. Emiatt azt gondolom, hogy a Bizottságot és a Tanácsot biztosítanunk kell a lehető legnagyobb fokú támogatásunkról, fel kell gyorsítanunk ennek az intézkedéscsomagnak a jóváhagyását és meg kell mutatnunk az európai gazdaság erejét és dinamizmusát ezen a területen, hogy ragaszkodhassunk - itt, Európában - mindahhoz, amit az európai gazdaság és termelés jelent.
Végezetül arra kell kérnünk a Bizottságot, hogy keressen minél több támogatási forrást, és a kkv-k számára biztosítsa a lehető legtöbb hitelmechanizmust.
Zsolt László Becsey
(HU) A kis- és középvállalkozásokhoz kapcsolódó jelentés kapcsán először is szeretnék gratulálni a Bizottságnak és főleg a jelentéstevőnek, Herczog asszonynak a nagyszerű munkához. Sajnálom ugyanakkor, hogy ez a jelentés nem az eljárási szabályzat 39. pontja szerint készült, konkrét jogszabályalkotási javaslatokra kérve a Bizottságot.
Fontosnak tartom azt is, hogy a tagállamok számára konkrétan éljünk azzal a feladattal, hogy éves lisszaboni jelentéseikben számoljanak be az előrehaladásról. Enélkül csak írott szó marad az itt megfogalmazott jó javaslatok többsége. Egyetértek Herczog Edittel abban is, hogy fontos politikai konzekvencia még az új tagállamok, és főleg az eurózónán kívüliek preferenciális kezelése az egész gyakorlatban, hiszen ők, a kis- és középméretű vállalkozások általánosan hátrányos helyzete mellett még különösen nehéz helyzetben vannak, márpedig a válság áthidalása szempontjából kiemelkedően fontos szerepük lehet.
Csak néhány belső piaci elem: valóban gond az, hogy a kkv-k csak 8%-a végez határon átnyúló tevékenységet, ezt növelni kell. Ehhez az ilyen tevékenység segítése, különösen mentori akciókkal szükséges. Egyrészt az adminisztráció csökkentésével, másrészt segíteni az áfával kapcsolatos tevékenységekben, mint az egyablakos rendszer vagy a csökkentett áfakulcs. Emellett közösségi szinten is segíteni kell a közbeszerzések erősebb kkv-orientációját, például ezek gyakoribb fővállalkozóként történő megnyitásával, vagy kifejezetten a részükre történő piacnyitással.
Az általam vezetett SMI Circle részéről hangsúlyozottabban szeretnénk eredményt látni egy mélyreható garancia- és hitelrendszer uniós szintű megvalósításában. Remélem, hogy az új EIB lehetőség beváltja a hozzáfűzött reményeket. A fizetési irányelvek gyors megvalósításra és a tartozások áthidalására pedig tagállami szinten kell koordinált lépéseket tenni. Összességében mind a piackutatás, mind az adminisztrációs kihívások kezelésében fontos egy mentori rendszer tagállami megerősítése és az uniós segítség ennek erősítésére kell, hogy siessen.
Jacques Toubon
(FR) Elnök asszony, szeretném üdvözölni ezt a vitát és az európai zártkörű társaság statútumának elfogadását, és különösen szeretném megdicsérni az előadónkat, Lehne urat. Véleményem szerint a szövegtervezet, amelyet e Ház el fog fogadni, bizonyos értelemben az ő nevét fogja viselni, és az európai zártkörű társaságot az utókor Klaus-Heiner Lehne társaságként fogja megismerni.
Mindössze egy ponthoz szeretnék megjegyzést fűzni. Egyetértek Becsey úr előbb elmondott véleményével. Úgy vélem, hogy a munkavállalói részvételről szóló rendelkezések a javasolt kompromisszumos változatban ellentétesek az elfogadott célkitűzéssel, más szóval, szembemennek ennek a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó statútumnak a könnyedségével és hatékonyságával.
Szerintem a munkavállalói részvételt nem szabad bevezetni ezen a szinten, mármint az ilyen kisvállalkozások szintjén. Tökéletesen értem, hogy ragaszkodunk egy olyan társadalmi és gazdasági irányítási rendszerhez, amely már érdemeket szerzett. Azt hiszem azonban, hogy ebben az esetben veszítünk az általunk javasolt, elfogadásra váró statútum hatékonyságából, ha a kisvállalkozásokra rákényszerítjük a munkavállalói részvételi rendszereket, miközben ezek szerintem csak a nagyvállalatok számára megfelelőek. Ettől a fenntartástól eltekintve azonban úgy gondolom, a szövegtervezet igazán kitűnő.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap, kedden, déli 12 órakor kerül sor.
Martí Grau i Segú
a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményének előadója. - (ES) Elnök asszony, először is szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Herczog asszonynak a jelentéséért és a többi bizottság véleményének fogalmazóival való együttműködéséért.
A Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményének előadójaként szeretném röviden felhívni a figyelmet három olyan elemre, amelyet alapvetőnek gondolunk - noha más elemekkel kapcsolatban is nagyon széles körű egyetértést sikerült elérnünk -, és amelyet ezért ki akartunk emelni a véleményünk megfogalmazásakor.
Először is, szeretném nyomatékosítani, hogy mindenképpen foglalkozni kell azzal a helyzettel, amely gyakran előáll, ha egy kis- vagy középvállalkozás tulajdonosa nyugdíjba vonul. Ez a nyugdíjazás túl sok esetben vezet ahhoz, hogy az ilyen vállalkozások tevékenysége megszűnik, illetve más esetben a nagyvállalatok nyelik el őket, így megszűnnek kis- és középvállalkozásként működni.
Másodszor, szeretném hangsúlyozni a képzés mint kulcsfontosságú elem szerepét, mind a vállalkozások és személyzetük kapacitásainak javításában, mind a vállalkozások társadalmi értékének kiemelésében a tágabb társadalmi közegben.
Befejezésül szeretném külön megemlíteni a nőket, akiknek továbbra is a legnagyobb nehézségekkel kell szembenézniük e vállalkozástípus működtetése során.
Richard Corbett
Elnök asszony, kétségbe kívánom vonni az Allister úr által a korábbi nevetséges észrevételeiben elmondottakat azzal kapcsolatban, hogy az uniós szabályozás milyen állítólagos költségeket ró a vállalkozásokra, különösen a brit vállalkozásokra.
Ezek az állítások holmiféle úgynevezett tanulmányokon alapulnak, amelyekkel a brit euroszkeptikus sajtóban szoktak házalni mostanság, még ennél is vadabb számításokkal ezeket a költségeket illetően.
Az említett tanulmányok azonban három dologban tévednek. Először is eltúlozzák a nemzeti helyett uniós szinten elfogadott jogszabályok mennyiségét, 50%-ot vagy többet emlegetve, miközben a legtöbb nemzeti tanulmány alapján ez az arány 6 és 15% között van. Másodszor, nem veszik figyelembe azt a tényt, hogy az uniós jogszabályok, ha jól értelmezzük, csökkentik a vállalkozások költségeit és csökkentik az adminisztratív terheket azáltal, hogy egy szabványkészletet hoznak létre - a közös piac közös szabályait - 27 különböző, különálló rendszer helyett. Harmadszor, nem veszik figyelembe azt a tényt, hogy amikor költségeket szabunk ki, ez gyakran szándékosan azért van, hogy egy későbbi szakaszban pénzt takarítsunk meg. Amikor előírjuk az egészségügyi figyelmeztetések rendszerét a cigarettákon, vagy amikor az azbeszt kivonását követeljük a termékekből és a munkahelyekről, ez az egészségügyi kiadások lefaragását és a későbbiekben emberéletek megmentését szolgálja.
Ezek a tanulmányok cinikus módon kísérletet sem tesznek arra, hogy kiegyensúlyozott összképet mutassanak, az pedig egyenesen botrányos, hogy valaki, aki az összes szavazóját hivatott képviselni, képes csak az érvek egyik oldalát nézni.
Ieke van den Burg
Elnök asszony, kár, hogy Toubon úr elhagyja a termet, mert szerettem volna válaszolni arra a vádjára, amit a kompromisszumunkkal kapcsolatban tett: nevezetesen hogy új, nehéz terheket ró a kkv-kra. A kompromisszumban valójában a status quót állítjuk helyre a vállalkozások egyesülése vagy szétválása, illetve a székhely áthelyezése esetében. Ami a most induló új vállalkozásokat illeti, az 500-nál kevesebb alkalmazottat foglalkoztató társaságokra meglehetősen magas küszöb vonatkozik. Az 500 és 1 000 közötti számú alkalmazottat foglalkoztatókra pontosan ugyanaz vonatkozik, mint a többi irányelvben. Nem mondhatjuk, hogy ez tovább nehezíti a fennálló helyzetet; valójában könnyíti. Ebben a szociális partnerekkel folytatott konzultációban az egyszerűsítés és az EU egész területén harmonizált, jobb rendszer lehetőségét kívánjuk megvizsgálni.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, szeretném megköszönni mindenkinek ezt az érdekfeszítő vitát. Mindenekelőtt elnézést kell kérnem kollégám, Charlie McCreevy nevében, akinek Ecofin-kötelezettsége van holnap kora reggel. Az ehhez szükséges előkészületek miatt maradt távol.
Szeretnék válaszolni néhány felvetésre. A válasz egy része a folyamat egészében keresendő, amelyet együtt irányítunk, beleértve a Parlament által 2009 folyamán a kkv-k felé küldött nagyszerű politikai jelzéseket. Ezek jó ösztönzést adnak, különösen ebben a válságos időszakban, különösen azért, mert hiszünk abban, hogy a kkv-kban hatalmas lehetőségek rejlenek, és különleges figyelmet érdemelnek - általánosan előtérbe helyezve például az oktatás, a képzés és a kkv-k közötti összefüggést.
Elégedetten tapasztaltam, hogy 2007 óta folyamatosan együtt dolgozunk a Vállalkozáspolitikai Főigazgatósággal és Verheugen biztossal a vállalkozói ismeretek oktatásán, amelyre Európában nagy szükség van, mivel sok más területhez képest elmaradás tapasztalható. Számos példát idézhetnék a jó eszközök közül - amilyen az "Erasmus - Ifjú Vállalkozók” -, de most nem akarok ezekről beszélni. Ebben a folyamatban nagyon sok kérdés szól a finanszírozáshoz való hozzáférésről. Az EBB most kezdi felszabadítani a hitelekhez szükséges mennyiséget: 30 milliárd eurót a kkv-knak, évi 1 milliárd eurót a közepes méretű vállalkozásoknak és további 1 milliárd eurót a mezzanine finanszírozáshoz.
Mint tudják, a közelmúltban elhatároztuk, hogy lazítunk az állami támogatásra vonatkozó szabályokon, 500 000 euróra emelve a de minimis küszöböt, ami általában véve jobb feltételeket jelent a fokozottabb állami támogatáshoz. Ez a zöld termékek előállítására szóló támogatásokat is meg fogja könnyíteni.
Karas úr beszélt a kisvállalkozói intézkedéscsomagról (Small Business Act - SBA). Néhány tagállamban már figyelik az SBA végrehajtását és beszámolnak róla. Ez volt a helyzet 2008-ban, 2009-től kezdve pedig a tagállamoknak az összes nemzeti reformprogramjuk keretében éves értékelést kell adniuk. Ilyenformán többet fogunk tudni erről, és terjedni fog ennek az elvnek az érvényesülése és a támogatás kultúrája.
A közbeszerzés és a kkv-k ügyében a Bizottság számtalan konzultációt tartott az érintettekkel, köztük az üzleti szervezetekkel. Az egyik valódi problémát a szabályok alkalmazása jelenti az állami vásárlók részéről. Nagyobb versenyre, nagyobb átláthatóságra és megkülönböztetésmentességre van szükségünk, de a jó hír az, hogy a mennyiség 42%-a - az uniós küszöbértékeket meghaladva - már így is az Európai Unióban működő kkv-khoz kerül, ami tényleg jelentős támogatás.
Wurtz úr beszélt a bejegyzett székhely és a központi iroda különválasztásáról és a munkavállalói részvétel potenciális eltűnésének problémájáról. A kkv-k bejegyzett székhelyének és a központi irodájának különválasztása már most is általános gyakorlat a tagállamok felében, olyanokban is, ahol a szociálpolitikai védintézkedések nagyon magas szintűek. Ez biztosítja azt a rugalmasságot, amelyre a vállalkozásoknak a több országban folytatott üzleti tevékenységhez szükségük van.
Ami Beaupuy úr 30 napos kérését illeti, ezzel a késedelmes kifizetésekről szóló, már folyamatban lévő javaslat keretében kell foglalkozni, amelyet a Bizottság még a hónap vége előtt el fog fogadni.
Sok szó esett itt a konzultációk és a munkavállalói részvétel kérdéséről - és nem csak a mai napon. A Bizottság az előkészületek keretében 2007. július és október között nyilvános konzultációt tartott a potenciális SPE-ről. A szakszervezetek, köztük az európai szakszervezetek képviselői konferenciákon ismertették a véleményüket, különösen 2008 folyamán. 2008. márciusban nagyszabású konferenciára került sor, és az év folyamán az európai szakszervezetek szakértőivel is számos alkalommal megvitattuk ezeket a kérdéseket. Egy fontos dolgot szeretnék hangsúlyozni, mégpedig a jogalapot. A jogalap nem a 138. cikk, mivel nem a szociálpolitika terén járunk, hanem a 308. cikk, ami által ez a tagállamok egyhangú döntésén alapuló, különálló kezdeményezés. Nem volt indokolt, hogy a korábbi cikk szerint külön konzultációt indítsunk.
Szeretném emlékeztetni Önöket arra, hogy a nagy részvénytársaságokkal már foglalkoztunk, amikor elindítottuk az európai részvénytársaságról szóló javaslatot, és hogy az SPE-javaslatot a kkv-knak terveztük. A munkavállalók tájékoztatásával és konzultációs jogaival 2001-ben, az európai részvénytársaságról szóló első irányelvben foglalkoztunk.
2002 óta van egy általános keretünk a munkavállalók tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra az Európai Unióban. Nincs okunk figyelmen kívül hagyni ezeket a szabályokat, és az SPE-ről szóló jelenlegi javaslatban egy másik megoldással előállni.
Ha javítani szeretnénk a munkavállalók kollektív jogain, márpedig ez szándékunkban áll, ezt nemcsak egy vállalkozástípus tekintetében kell megtenni, hanem egy általánosabb kezdeményezés révén, amely a tagállamok eltérő hagyományait is figyelembe veszi.
Az európai részvénytársaság statútumában máris jelentős előrelépést tettünk a munkavállalói jogok értékelése terén. Amikor 2010-ben befejeződik a teljes felmérés, mérlegelni fogjuk az utókövető intézkedéseket.
Elhangzott néhány megjegyzés azzal kapcsolatban, hogy miért nem mentünk bele jobban az adózásba és a számvitelbe. Emlékeztetném Önöket, hogy nem minden kérdésben rendelkezünk általános jogalkotási hatáskörrel. A társasági jogról, a csődjogról, a számviteli és adózási jogról szóló jogalkotási kezdeményezések nagyon konkrét és sok esetben nagyon behatárolt jogalapokhoz kapcsolódnak a Szerződéseinkben, és a meglévő Szerződés alig szolgál alapul az európai üzleti jog teljes korpuszához.
Végül, de nem utolsósorban szeretném megköszönni Önöknek ezt a nagyon nyílt és építő szellemű vitát és a valódi együttműködést a kkv-politikai kérdésekben. Látom, hogy a kkv-knak itt sok barátja van. Az első jelentésben szereplő ajánlásokat figyelembe fogjuk venni a cselekvési terv végrehajtásában, és különösen a kisvállalkozásokkal kapcsolatos releváns kérdésekben.
Lehne úr jelentésével kapcsolatban még mindig sok a tennivalónk, mivel a Tanácsban még megállapodásra kell jutnunk. Szükségünk lesz némi időre, különösen az egyhangúság érdekében, de az Önök közreműködése bizonyosan enyhíteni fogja a légkört és hozzásegít ahhoz, hogy valódi konszenzust és jóváhagyást érjünk el. Meg akarjuk könnyíteni ezt az előrehaladást, és egy olyan statútumot hatályba léptetni, amely valóban segíti az európai vállalkozásokat.
A bejegyzett székhely határokon átnyúló áthelyezését illetően a Bizottság egyetért azzal, hogy a társaságoknak lehetőséget kell adni székhelyük szabad áthelyezésére az Európai Unión belül, feltéve, hogy a részvényesek, a hitelezők és a munkavállalók jogait garantálják. Ezért el kell találnunk a megfelelő egyensúlyt a letelepedés szabadsága és a harmadik felek érdekei között.
Befejezésül azt szeretném mondani, hogy az idei év a kreativitás és az innováció európai éve, és nagyon fontos, hogy olyan hozzáállást alakítsunk ki, amely előbbre viszi a vállalkozásaink kreatív potenciálját. Az emberek nagyon fontosak, nemcsak azért, mert válság van, hanem azért is, mert a legnagyobb lehetőség mindig az emberekben rejlik. Az olyan kérdéseket, mint a szellemi tulajdonjogok vagy a közösségi szabadalom, a közeljövőben talán nyitottabb, nyíltabb politikai hozzáállással tudjuk kezelni. Európa lehetne innovatívabb és kreatívabb a kkv-k támogatásában.
Klaus-Heiner Lehne
Elnök asszony, biztos úr, négy észrevételt szeretnék tenni. Először is, a bejelentett székhely áthelyezéséről szóló irányelvvel kapcsolatban úgy gondolom, hogy a Bizottságnak fel kellene hagynia az érvével, mert ezzel azt kockáztatja, hogy a szakértők körében köznevetség tárgyává válik. Aligha lehetne bürokratikusabbat elképzelni annál az elméletnél, hogy a társaságok székhelyének áthelyezését el lehet intézni úgy, hogy alapítunk egy társaságot egy szomszédos országban, majd az ember a saját társaságát egyesíti ezzel az egyesülésekről szóló irányelv alapján. Éppen a bürokrácia csökkentéséről beszélünk, és a kkv-k számára próbáljuk egyszerűbbé tenni a dolgokat. Ez a javaslat csak arra jó, hogy bebizonyítsa, a Bizottság milyen értelmetlenül ragaszkodik ahhoz, hogy nem hajlandó javaslatot benyújtani a 14. irányelvről. Ez az ügyvédeken kívül senkinek nem kedvez.
A második megjegyzésem a részvétellel kapcsolatos. Van den Burg asszonynak igaza van: az igazi kkv-kat a legcsekélyebb mértékben sem érinti a benyújtott kompromisszum. Csak a visszaéléseket próbáljuk elkerülni és nyilvántartásba venni az olyan társaságokat, amelyek valójában nagyvállalatok, és az alkalmazottak számát tekintve jobban megfelelnek az európai részvénytársaságnak, mint az európai zártkörű társaságnak. A nyilvántartásba gyakorlatilag csak a visszaélések kerülnek be.
A harmadik megjegyzésem a valódi székhely elméletére vonatkozik, amelyhez csak hét tagállam tartja magát - csak hét! Tavaly a legnagyobb tagállam, Németország is felhagyott ezzel az elmélettel. Az Európai Bíróság nem tanácsolja, de kivételes esetekben megengedi, amint a Cartesio ügyben hozott döntés bizonyítja. Ez a hajó már elment; nincs értelme tovább vitatkozni róla.
A negyedik dolog, amit mondani szeretnék, az, hogy a baloldali képviselők egy részének - akik közül senki nem maradt itt a korábbi vitán - érvelése, miszerint a javaslatot vissza kell utasítani, nem veszi figyelembe a jelentés lényegét - ebben Medina Ortega úrnak tökéletesen igaza van. A jelentés érdemi része valójában foglalkozik minden előadott bírálattal. Ezért azt javasolnám, hogy a baloldali képviselők is fontolják meg a jelentés és a módosítások újraolvasását, és utána vitassák meg ezeket még egyszer a képviselőcsoportjukkal.
Edit Herczog
előadó. - Elnök asszony, igazán nagy kár, hogy az összes szavazóm nem lehet itt a teremben, mivel fantasztikus volt végighallgatni, ahogy oly sok ország oly sok képviselője üdvözölte a kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló jelentésemet. Meg kell mondanom azonban, hogy a jelentésem nem jöhetett volna létre a Bizottság nélkül, nevezetesen Verheugen biztos és a kisvállalkozásokkal foglalkozó csapata, Le Bail asszony és mások nélkül. A kisvállalkozásokkal foglalkozó frakcióközi munkacsoport nélkül sem sikerült volna ez.
Kollégáim többsége mindennel egyetértett a jelentésben, ami kitűnik abból, hogy nem nyújtottak be túl sok módosítást. Néhányan azt kérdezték, hogy miért nem kötelező jogilag. Eleve nem kötelező jogilag, több okból kifolyólag. Holnap azonban sok bekezdésről név szerinti szavazást fogunk kérni, hogy bizonyítsuk a Parlament közös fellépését és a Tanács közös követelményét ennek megtételére.
Végezetül azt szeretném mondani, hogy Darwin pontosan 200 évvel ezelőtt adta ki könyvét a fajok eredetéről. Azt állította, hogy a túlélő nem a legerősebb, hanem az, aki a legjobban tud alkalmazkodni. Úgy vélem, ezzel a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal azt értük el, hogy teret adtunk a tagállamoknak az alkalmazkodáshoz és manőverezéshez, a tagállamokon belül működő kisvállalkozásoknak pedig a gyorsabb igazodáshoz, a válság túléléséhez és az ezután következő kihívásokkal való szembenézéshez. Nagyon szépen köszönöm a támogatásukat.
Elnök
Négy állásfoglalásra irányuló indítványt kaptam négy képviselőcsoporttól az európai zártkörű társaságban való munkavállalói részvételről.
A szavazásra csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Gabriela Creţu  
Mindössze két, teljességgel alapvető szempontot szeretnék kiemelni.
A finanszírozáshoz való hozzáférés létfontosságú, a jogi és adminisztratív lehetőségekkel együtt. A kkv-knak szóló külön alap létrehozása és a mikrohitelek fejlesztése olyan feltételek, amelyek nélkül a kkv-k nem tudnak ellenállni a nehéz piaci körülményeknek, és az új kkv-k létrehozására nagyon korlátozott mértékben lenne lehetőség.
A második szempont a kisvállalkozást működtető nők státuszával kapcsolatos. Ők sok tekintetben lényegében nem különböznek az alkalmazottaktól. Ennek oka lehet a magánélet és a munka közötti egyensúly megtalálását segítő szolgáltatások hiánya, valamint a kemény versenykörnyezet, amelyben nagyon sokat számítanak a hálózatok. Az ilyen hálózatok megléte, amelyek elősegítik az információáramlást és szükség esetén támogatást nyújthatnak, a férfiak üzleti tevékenységére jellemző, míg a nők ebből a szempontból sokkal kiszolgáltatottabbak. Emiatt ösztönözni kell a kapcsolatot a nők és a férfiak által vezetett vállalkozások között.
Ezenkívül a kis családi vállalkozásokban dolgozó nők tulajdonostársi státuszának elismerésére szólítunk fel, valamennyi tagállamban. A legtöbb esetben egy férfi a tulajdonos, a nőket pedig fizetés nélküli családi munkavállalónak tekintik. Az alkalmazottakkal ellentétben még társadalombiztosításuk sincs. Ennek hátrányos következményei akkor válnak egyértelművé és tragikussá, amikor megöregszenek, illetve ha különválnak a társuktól...
Adrian Manole  
A kkv-k versenyképessége gyakran esik vissza a határokon átnyúló kereskedelmet gátló akadályok következtében. Ezen akadályok megszüntetése nagyobb jogi stabilitást hozna magával, és lehetővé tenné a vállalkozásokra és vállalkozókra váró felelősség kockázatainak hatékonyabb kiszámítását. Az Európai Parlament e jelentésen keresztül jelezte, hogy teljes mértékben megértette, milyen létfontosságú szerepet töltenek be a kis- és középvállalkozások az európai gazdaság versenyképességének fenntartásában.
Az európai zártkörű társaság jól felfogott statútuma, a már meglévő jogi formák kiegészítésének szándékával, több szempontból kedvezne az európai kkv-k versenyképességének: megszilárdítaná az európai belső piacot, egyszerűsítené a vállalkozásokra vonatkozó jogi keretet, ezáltal csökkentené a konzultációs költségeket és megkönnyítené a határokon átnyúló piacokhoz való hozzáférést, továbbá javítaná a gazdasági integrációt és növekedést.
Ez a statútum egyúttal nagyobb rugalmasságot is kínálna a kkv-knak.
A kkv-k az EU gazdaságának több mint 90%-át és munkahelyeinek kétharmadát teszik ki. Ezért a lehető legjobb feltételeket kell biztosítanunk számukra, hogy hozzá tudjanak járulni a gazdasági növekedéshez az integrált belső piacon, tőkét tudjanak kovácsolni a rendelkezésükre álló lehetőségekből és szembe tudjanak szállni a globalizáció kihívásaival.
Søren Bo Søndergaard  
írásban. - (DA) E javaslat célja, a Bizottság szerint, az EU belső piacán a vállalkozásokra vonatkozó keretfeltételek javítása.
A javaslat ezt azzal fogja elérni, hogy a vállalkozásoknak lehetőséget ad arra, hogy szabadon megválasszák, melyik EU-tagállamban legyen a bejegyzett címük, függetlenül attól, hogy a tényleges tevékenységük hol zajlik, és csak annak az országnak a jogát lennének kötelesek betartani, ahol a bejegyzett címük van.
Ez meg fogja nyitni az utat az EU tagállamaiban nehezen megszerzett munkavállalói jogok megkerülése előtt.
Az igazság mindig konkrét. Hadd fogalmazzak én is konkrétan.
Egy Koppenhágában bejegyzett, 35 alkalmazottat foglalkoztató dán társaság a dán jog értelmében köteles elfogadni, hogy a munkavállalók képviselőket neveznek ki a vállalkozás vezetőségébe. Ez biztosítja, hogy a munkavállalók kapjanak némi betekintést a vállalkozás helyzetébe és jövőjébe.
Amennyiben a benyújtott javaslatot változatlan formában fogadják el, a szóban forgó társaság egyszerűen bejegyeztetheti magát finnországi székhelyű európai társaságként. A munkavállalói képviselet elnyeréséhez hirtelen már 150 alkalmazott kellene. Az EU-tagállamok többségében még ennél is rosszabb a helyzet.
A Bizottság javaslata talán valamennyit javul majd az elkövetkező tárgyalások folyamán. Talán a végül elfogadásra kerülő szöveg nem lesz olyan rossz.
Mindenesetre fel kell tennünk magunknak a "miért?” kérdést. Miért nyújt be a Bizottság újra és újra olyan javaslatokat, amelyek egyedüli célja a munkavállalók jogainak csökkentése? Nem lehet, hogy az EU-val valami alapvetően nincs rendben?
