Az európai polgári kezdeményezés alakulása az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (4) bekezdése alapján (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács és a Bizottság az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (4) bekezdésén alapuló európai polgári kezdeményezés alakulásáról szóló nyilatkozata.
Szeretném üdvözölni a régiómból, a spanyolországi Kasztília-La Manchából érkező tudósítók csoportját, akik már meglátogatták a sajtógalériát, és jelenleg az EU intézményeibe látogatnak el.
Diego López Garrido
a Tanács soros elnöke. - (ES) Tisztelt elnök úr! Hálás vagyok a Parlamentnek, hogy kezdeményezte a demokráciának véleményem szerint nagyon fontos és releváns szempontjáról szóló vitát, amely az Európai Unió és az európai lakosság európaiasságának fejlődésével kapcsolatos. Ez egy aktuális kérdés, amely új korszakot jelent az Európai Unióban. Ez természetesen a polgári kezdeményezést érinti. Máshogy fogalmazva, lehetővé teszi legalább egymillió európai polgárnak, különböző tagállamok polgárainak, nőknek és férfiaknak egyaránt, hogy jogalkotási kezdeményezést írjanak alá.
Olyan jogalkotási kezdeményezést, amely érthető módon a jogalkotási kezdeményezésekkel foglalkozó uniós szerv, a Bizottság számára van címezve és kidolgozva.
A polgári kezdeményezés a Tanács elnökségének egyértelmű prioritása. Nagyon egyértelmű prioritása. Azért a prioritása, mert úgy hisszük, hogy ez Európa prioritása. Amikor egy adott ország betölti az Európai Unió Tanácsának elnöki posztját, akkor nem lenne szabad, hogy a saját prioritásait, saját céljait hajtsa végre, mint bármely ország az elnökség időtartama alatt, hanem ezen felül kell emelkednie, és képesnek kell lennie Európai céljait képviselnie.
A polgári kezdeményezés lehetőségeivel, és mindazzal együtt, amire felhatalmazza a polgárokat - közel ötszáz millió európai polgárt - Európa alapvető célja, és ezért a spanyol elnökség egyik prioritása, de nem azért, mert ez Spanyolország, hanem mert Európa prioritása.
A polgárok abban reménykednek, hogy nyolcévnyi, intézményi bizonytalanság okozta időpazarlás után a Lisszaboni Szerződést a lehető leghamarabb végrehajtják.
Pótolnunk kell az elvesztett időt, és alapvetően választ kell adnunk a polgároknak, mivel ők részvételt akarnak. Vagyis fokozatosan egyensúlyt kell teremtenünk a 20. században inkább fentről lefelé épített - bár demokratikus - Európa, és egy másik, alulról felfelé épített Európa között.
Ezért hisszük, hogy a lehető leghamarabb el kell indulnia a polgári kezdeményezés intézményének, mert ez bizonyítékul szolgál arra, hogy a tagállamok, a Parlament és az uniós intézmények politikai akaratának felel meg, hogy hangot adnak a lakosságnak, és lehetővé teszik a polgárok számára, hogy részt vegyenek az Unió életében.
Ez kompenzálja majd azt is, ami sajnálatos jelenség az Európai Unióban: az a tény, hogy a politikai vita jellemzően csak nemzeti szinten létezik; egy belső vita. Itt Brüsszelben vagy a Parlamentben európai szintű vita van, de az uniós országokban a nemzeti szintű vita van túlsúlyban és nem az európai vita.
A polgári kezdeményezés rendkívüli eszköz, amellyel sikeresen lehet valódi európai vitát indítani a civil társadalomban. A különböző országok polgárainak kezdeményezései minden országban európai vitát indítanak majd el, nem csak nemzeti szintű vitát.
Ezért gondoltuk azt, elnök úr, hogy a polgári kezdeményezés prioritást élvez. Amint a Bizottság benyújtja a rendelettervezetét - szeretnénk megköszönni a Bizottságnak, kifejezetten Barroso elnök úrnak és Šefčovič alelnök úrnak, amiért előre sorolták ezt a problémát a Bizottság munkájának menetrendjében, valamint azért is hálásak vagyunk, hogy gyorsan és azonnal sorra kerül, ahogy azt Šefčovič úr hamarosan elmondja nekünk -, kezünkben lesz az a szöveg, amellyel a Tanáccsal és a Parlamenttel közösen hat hónapon belül megkezdhetjük azt, amire az európai polgárok kétségtelenül már alig vártak.
Számos tényezőn kell dolgoznunk: egyesek technikai, mások politikai természetűek, de ösztönözni kell létrejöttüket.
Már a külügyminiszterek La Granja de San Ildefonso városában tartott nem hivatalos ülése óta, amire Šefčovič úr és Malmström asszony bizonyára emlékeznek - akik még hivatalban vannak, mert az új Bizottság még nem lépett hivatalba -, amióta megtartottuk Madridban a Bizottság első ülését, amikor a biztosok új testülete megkezdte munkáját, és most délután is itt a Parlamentben sürgetjük ezt a kezdeményezést. Szeretném megkérni őket - ez az az üzenet, amelyet szeretném, ha Önökhöz, tisztelt képviselőköz eljuttatnának -, hogy kiemelt figyelmet szenteljenek ennek a kezdeményezésnek.
Tudom, hogy így tesznek. Szeretném továbbá megkérni őket arra, hogy gyorsítsák fel azt, amiben véleményem szerint minden szempontból könnyedén lehet általános egyetértést teremteni a Tanácsban, a Bizottságban, és a Parlamentben, és például az abban a bizottságban folytatott tárgyalásokon keresztül, amelyben részt vettem, azaz az Intézményügyi Bizottságban. Ezért úgy gondolom, hogy ezt megvalósíthatjuk, mivel ez az Európai Unió új korszakának egyik olyan szempontja, amely igazán érdekes a lakosság számára.
Maroš Šefčovič
a Bizottság tagja. - Elnök úr, szeretnék köszönetet mondani a Parlamentnek azért, hogy napirendre tűzték ezt a nagyon fontos pontot. Szeretném személyesen megköszönni kedves barátomnak, Diego López Garridónak és a spanyol elnökségnek, hogy a spanyol elnökség napirendjének fontos részeként kezelték ezt a pontot, mivel ez az eszköz véleményem szerint jelentős mértékben megváltoztatja, hogy hogyan alakítjuk a politikát az Európai Unióban.
Európa felépítése mindmáig képviseleti demokrácián alapult. Ezt nagyon jól tükrözi a Lisszaboni Szerződés is, amelyben egyértelműen le van írva, hogy a Parlament hatásköre jelentősen kibővült, és hogy mikor vonjuk be jobban a nemzeti parlamenteket az európai jogalkotási folyamatba. Ezt ki kellett egészítenünk azzal, hogy a részvételi demokrácia eszközével a polgárokat is jobban bevonjuk a folyamatba.
Nemrég vita zajlott arról, hogy a kettő kioltja-e egymást, és hogy ez egy nullaegyenlegű játék-e. Én ezt nem hiszem, mert a képviseleti és részvételi demokráciára egymást segíti, és közösen valódi európai politikai és nyilvános teret hoz létre.
Azt is gondolom, hogy ennek az eszköznek hála még hangsúlyosabban kiemeljük az uniós polgárság fontosságát az európaiak számára. Ahogy azt Diego mondta, én is biztos vagyok abban, hogy ez az eszköz hevesebb és jobb, határokon átnyúló, egész Európára kiterjedő vitákhoz vezet Európában, a tagállamok fővárosában pedig több európai témakör, és nem csak nemzeti témakörök lennének a napirenden.
A Bizottság régebben is hálás volt és most is nagyon hálás az Európai Parlament munkájáért, azért, amit a Parlament az európai polgári kezdeményezésért tett. A kezdeményezés előkészítésének módjával kapcsolatban számunkra nagyon fontos politikai útmutatás és fontos iránymutatás volt a tavaly május 7-én elfogadott állásfoglalás.
Amint azt tudják, a Bizottság be szeretné vonni az európai nyilvánosságot egy minél szélesebb körű vitába, amikor ehhez hasonló fontosságú jogszabályokat készít elő. Ezért nyilvános vitát szerveztünk a kérdéssel kapcsolatban, amely a tavaly decemberben kiadott zöld könyvön alapul.
Azt kell, hogy mondjam, hogy a kapott válaszok pozitív csalódást jelentettek. Több mint 300 választ kaptunk számos hozzászólótól: egyéni polgároktól, szervezetektől, hatóságoktól és néhány nemzeti parlamenttől is.
Kiértékeltük a válaszokat és a konzultációs folyamat befejezéseképpen nyilvános vitát tartottunk Brüsszelben, amelyen több mint 150 érintett vett részt, köztük a Parlament néhány tisztelt képviselője is.
Ha össze akarnám foglalni a vitát, akkor azt mondanám, hogy nagyon sok innovatív, érdekes és pozitív javaslat érkezett a Bizottsághoz. Mik a legfőbb következtetések? Az, hogy a polgárok nagyon szeretnék, ha ez a kezdeményezés a rendelkezésükre állna, ha minél inkább felhasználóbarát lenne, és egyszerű, egyértelmű, érthető és - mindenekfelett - elérhető lenne.
És ezek, azt hiszem, ebben mindenki egyetért velem, fontos paraméterei a jogszabály előkészítésének, mivel csak ezek a paraméterek garantálják azt, hogy a polgárok használják majd ezt az eszközt ahhoz, hogy jobban kommunikáljanak a Bizottsággal és az uniós intézményekkel.
A konzultáció eredményei és az Európai Parlament javaslatai alapján a Bizottság jelenleg véglegesíti a javaslatot. Remélem, hogy a bizottsági testület elfogadja majd március 31-én azokat a javaslatokat, amelyeken dolgozunk. Elmondhatom azt is, hogy ez nem lenne lehetséges a spanyol elnökség oldaláról érkező erős ösztönzés nélkül. Egyértelmű, hogy az elnökség kiemelt fontosságú ügyét tiszteletben kell tartani, és tudom, hogy Spanyolország erősen elkötelezte magát amellett, hogy elnöksége alatt haladást érjen el ezzel a kezdeményezéssel kapcsolatban.
Ezért nagyon remélem, köszönhetően az elnökség, a Tanács és a Parlament konstruktív hozzáállásának, hogy elérhetővé tehetjük ezt az új és nagyon fontos eszközt a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésének első évfordulója előtt.
Íñigo Méndez de Vigo
a PPE képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, ebben a Házban történt majdnem hét évvel ezelőtt, az Alkotmányozó Konvent végén, hogy mi, az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek képviselői sikeresen terjesztettünk elő egy javaslatot, amelyet az Elnökség elfogadott. Engem ért az a megtiszteltetés, hogy elvihetem a javaslatot az Elnökség elé, és elfogadtuk azt. Továbbá szeretném megemlíteni Lamassoure urat és Mayer urat, mert ők fogalmazták meg a polgári kezdeményezést, azt a népszerű kezdeményezést, amelyet ma a szerződések tartalmaznak.
Ez a népszerű kezdeményezés a részvételi demokrácia - amit Šefčovič úr kiválóan elmagyarázott - és az európai demokrácia példája, mivel a kezdeményezés által felölelt kérdéseknek európai és nem helyi kérdéseknek kell lenniük. Európa szintű kérdéseket kell a polgárok részvételével kezelni.
Šefčovič úr, a javaslat készítője, nem árulta el annak tartalmát. Itt hagyott minket kíváncsiságtól égve. A csoportom nevében, Šefčovič úr, kérném, hogy a javaslat legalább három elképzelést tartalmazzon.
Először is legyen egyértelmű és egyszerű. Más szóval arra kérem, hogy ne bonyolítsuk a dolgokat feleslegesen. Olyannak kell lennie, amelyhez mindenki hozzáférhet, így részt vehetnek a kezdeményezésben anélkül, hogy egyetemi végzettséggel rendelkeznek.
Másodszor: teremtsen együttműködést az uniós és a nemzeti hatóságok között, mert a nemzeti hatóságoknak véleményem szerint fontos szerepet kell játszaniuk az aláírásgyűjtés szervezésében.
Harmadszor pedig a Bizottságon és az Európai Parlamenten keresztül felvilágosító munkát is végeznünk kell úgy, hogy elmagyarázzuk az embereknek, hogyan lehet alkalmazni a jogalkotási kezdeményezést, nehogy csalódás legyen a vége. Mondok is erre egy példát, az interneten olvastam. Elindult egy internetes petíció, amely fel akarja használni a népszerű kezdeményezést arra, hogy a Parlamentnek kettő helyett csak egyetlen székhelye legyen.
Nos, ez már az elejétől fogva lehetetlen. Ez csak a szerződések reformjával érhető el, és nem lehet a népszerű kezdeményezés által módosítani.
Hölgyeim és uraim a Bizottságban és a Parlamentben! Nagyon sok felvilágosító munkára lesz szükség az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) által jóváhagyott kezdeményezéssel kapcsolatban, és az remélhetőleg támogatni fogja az Unióhoz való tartozás érzését és az Unió ügyvitelében való nyilvános részvételt.
Ramón Jáuregui Atondo
az S&D képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, Šefčovič úr, örömmel hallottam, hogy a Bizottság a rendelettervezet jóváhagyását tervezi jövő héten, március 31. előtt. Úgy gondolom, hogy ez jó hír, és ezért helyénvaló gratulálni a Bizottságnak, Šefčovič úrnak és a spanyol elnökségnek, mert lendületet adtak ennek a kezdeményezésnek, és mert egyetértettek abban, hogy a Ház elé terjesztették ezt a nagyon fontos javaslatot.
Nagyon fontos, mert először is, úgy gondolom, hogy erősíti a Parlament legitimitását. Méghozzá úgy, hogy a nyilvánosságnak közvetlen hozzáférést ad a Parlamenthez pártok nélkül, közvetlenül ide, hozzánk, méghozzá valamivel, ami nem több és nem kevesebb, mint egy jogalkotási javaslat.
A Parlamenthez való közvetlen nyilvános hozzáférés csak erősíti annak legitimációját. Erősíti a polgárság fogalmát, amely az uniós projekt gyökere. Maastrichttől mind ez idáig mindig a polgár volt az uniós projekt középpontjában, és most a polgár a kulcsszereplő.
Harmadjára azt mondanám, hogy hihetetlen módon ösztönzi az intézmények és a polgárság közti kapcsolatot. Ezt mindig követeltük, de sosem váltottuk valóra. lehetőség Az emberek most lehetőséget kapnak arra, hogy közel kerüljenek a Parlamenthez, és megtudják, az mit tehet értük. Ezért szeretnék néhány ajánlást tenni, amelyek nagymértékben hasonlítanak mindahhoz, amit Méndez de Vigo úr korábban mondott.
Először is olyan szöveget kell megalkotni, amely elsősorban valóban rugalmas. Vagyis lehetővé kell tenni a benne foglalt jognak a gyakorlását, ezt sok embernek kell biztosítani, persze meg kell határoznunk az országok számát, a százalékokat és az aláírásgyűjtési rendszert. Kérem, legyen rugalmas! A kezdeményezéshez való hozzáférés legyen könnyű, de legyen egyértelmű is, hogy ne okozzon csalódást.
De még hátra van egy alapvető folyamat, amelyet a Bizottságnak kell véghezvinnie: ki kell mondania, hogy a kezdeményezéstervezet sikeres lesz-e vagy sem, véghez lehet-e vinni vagy sem. Az aláírások összegyűjtése előtt igent vagy nemet kell mondanunk, hogy ne okozzunk csalódást: a projektre legyen jellemző az egyértelműség és a rugalmasság, és természetesen azt is ki kell mondanunk, hölgyem és uraim, hogy szép munka volt.
Anneli Jäätteenmäki
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FI) Az uniós polgári kezdeményezés fontos, mert a Lisszaboni Szerződésben bevezetett azon ritka újítások egyike, amely valóban növelni fogja a nyilvánosság lehetőségeit, hogy képes legyen hozzájárulni az Európai Unió munkájához. Ez valójában csak kis előrelépés, és nem lesz egyszerű egymillió nevet összegyűjteni. De még akkor is csak javaslatot tehetünk a Bizottságnak, hogy tegyen valamit. A Bizottság akkor belátása szerint dönti el, hogy tesz-e valamit, vagy sem.
Ha a polgári kezdeményezési kísérlet sikeres lesz - remélem, az lesz -, akkor nagyon is lehetséges, hogy további lépéseket teszünk azért, hogy növeljük a közvetlen befolyásolás mértékét. Ezért most, mikor elkészítjük a polgári kezdeményezés keretét, nagyon fontos, hogy a keretet úgy határozzuk meg, hogy a kezdeményezés világos és érthető legyen, és könnyen el lehessen indítani. Nem szabad hiú reményeket ébreszteni, vagy félreértéseket okozni.
A megfelelőség előzetes ellenőrzési folyamatát már megtárgyaltuk. Ezt nagyon alaposan át kell gondolni. Vannak jó szempontjai, de nem tudom, hogy helyes lenne-e a kezdeményezéseket már ezen a szakaszon megnyirbálni. Engedjük a nyilvánosságot is szóhoz jutni.
Véleményem szerint nagyon fontos, hogy a tagállamok - a bevont országok - számának határértéke ne legyen túl magas: az országok egynegyedének elegendőnek kellene lennie ahhoz, hogy a kezdeményezés előrehaladjon, és hogy valószínű legyen annak előrehaladása. Meg kell bizonyosodnunk arról, hogy a rendelet ne korlátozza szükségtelenül a polgári kezdeményezés végrehajtását, hanem tegye azt világosabbá és egyszerűbbé. Reméljük, hogy sok kezdeményezés születik majd, és a Bizottság előremozdítja azokat.
Gerald Häfner
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, López Garrido úr, Šefčovič biztos úr, hölgyeim és uraim! Azt gondolom, hogy nagy lehetőség előtt áll Európa, a mi közös Európánk. Államok közötti szerződésekkel kezdődött, amelyek a külpolitika klasszikus eszközei. Ebben a politikában a polgárok többé-kevésbé csupán a nézőközönséget alkották. De Európa egyre inkább a polgárok Európájává válik.
Amiről ma beszélünk, az az első olyan eszköz, amely lehetővé teszi a közvetlen polgári részvételt európai szinten. Úgy gondolom, hogy mindenki tisztán látja, mit tesz lehetővé: az európai nyilvánosság, az európai demos létrehozását, folyamatos fejlődését, amire Európának valóban szüksége van, mivel Franciaországban, Olaszországban, Portugáliában, Németországban stb. alapvetően külön-külön folytatjuk a vitákat. Ami a polgárokat illeti, alig van egész Európára kiterjedő vita. Egy ilyen európai polgári kezdeményezés létrehozhat ilyen vitákat, és bizonyos mértékig megszüntetheti az európaiaknak azt az érzését, hogy Brüsszel egy távoli hely, és nekik, vagyis a polgároknak, nincs beleszólásuk a brüsszeli eseményekbe. Mi itt most létrehozzuk az első olyan eszközt, amellyel a polgárok hallathatják hangjukat Brüsszelben. A legfontosabb azonban az, hogy milyen formába öltjük ezt az eszközt. Szeretném világossá tenni, hogy még nem dőlt el, hogy ez a lépés végül is siker lesz vagy kudarcba fullad. Ez attól függ, hogy milyen formába öltjük ezt a lépést.
Megértem, Šefčovič biztos úr, hogy ma még nem tud részleteket mondani, mivel, ha jól tudom, még nem döntött az üggyel kapcsolatban. Itt lehetőségünk van arra, hogy röviden rögzítsünk pár pontot. Ezért egy pontot szeretnék megemlíteni.
Számomra a siker attól függ, hogy a Bizottság javaslata, vagy legalább is az, amiről mi végül jogalkotási javaslatként döntünk, ne csak akadályokat és olyan feltételeket tartalmazzon, amelyeknek a polgároknak meg kell felelniük, hanem írja elő azt is, hogy a Bizottság komolyan foglalkozzon a létrejött polgári kezdeményezéssel. Véleményem szerint ugyanis rendkívül bosszantó lenne, ha egymillió ember aláírna egy ilyen kezdeményezést, végül pedig az ügy szép csendben a kukában végezné. Az elfogadhatóság háromszintű vizsgálatára van szükség. Az első szint a formai szint: rendelkezik-e megfelelő számú aláírással? A második szint a jogi szint: az aktuális kérdés az Európai Unió hatáskörébe tartozik-e? Megsérti-e az aktuális jogszabályokat? A harmadik szinten pedig meg kell vizsgálnunk a tartalmat, és ezzel kapcsolatban fontos, hogy a polgárokat meghívjuk erre a vizsgálatra, hogy legyen egy meghallgatás, megmutatva, hogy értékeljük őket, és megtárgyaljuk a kérdéseiket, és nem csak egy megfellebbezhetetlen levelet kapnak. Ennyit javaslatképpen.
Röviden megemlítenék egy másik javaslatot. A tagállamok egyharmada, vagy kilenc tagállam túl sok. Ebben a Ház is egyetért velem. A Parlament egynegyed mellett döntött, és ezt a számot együtt kell vizsgálni a második, a tagállamokon belüli korláttal. Beszélgetéseink során azt javasoltam, hogy ezt a tagállam méretétől függően sávosan alakítsuk ki, mivel sokat számít, hogy a részes tagállam mérete kicsi vagy nagy, és látom, hogy nyitottságot mutatnak efelé.
Az időkorlátok miatt nem említhetek más pontokat. Remélem, hogy a nemzeteken átnyúló demokrácia első eszközét létre tudjuk hozni.
Syed Kamall
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, úgy gondolom, hogy sokunknak örömmel kellene fogadnia egy olyan kezdeményezést, amely csökkenti az Európai Unió és egyéb politikai irányító testületek hatáskörét, és azt a polgárokra ruházza át.
Szeretnék több rugalmasságot kérni. Miért kellene előzetesen meghatároznunk, hogy a polgárok mivel kapcsolatban hozhatnak létre kezdeményezést? Ha szeretnének egy kérdést felvetni, akkor legyünk felelősségre vonhatók, és osszuk meg velük a gondolatainkat. Ha arról van szó például, hogy egy székhelye legyen a Parlamentnek, akkor válaszolnunk kell. Miért kellene elhárítanunk ezt a kérdést? Foglalkozzunk azokkal a kérdésekkel, amelyeket a polgárok feltesznek.
Egy dolgot szeretnék világossá tenni, és ez az átláthatóság. Nagyon nehéz egy személynek vagy egy csoport polgárnak összegyűjtenie a szükséges számú aláírást. Ezért előre látható, hogy számos olyan szervezet jön létre, amely az aláírások gyűjtését szervezi majd. A finanszírozásuknak átláthatónak kell lennie, hogy ne legyenek olyan szervezetek, amelyek szabotálják a folyamatot azért, hogy több finanszírozást szerezzenek olyan kezdeményezésekhez, amelyekben hisznek. A kezdeményezése legyen valóban a polgároké, és ne a civil szervezeteké vagy a nem kormányzati szervezeteké.
Søren Bo Søndergaard
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (DA) Elnök úr, polgáraink Európai Unió iránti bizalmatlansága egyre nő. Az uniós választások alacsony részvételi aránya magáért beszél. Ha az uniós polgári kezdeményezést úgy értelmezzük, hogy annak előnyeit csak kevesen képesek majd kihasználni, akkor az csak súlyosbítja a helyzetet. Csoportunk kevésbé szigorú szabályokat szeretne. A problémák például egész Európát érinthetik, még akkor is, ha az első egymillió aláírás csak pár országból származik. De mi is mint az Európai Parlament tehetünk azért, hogy komolyan lehessen venni a polgári kezdeményezést. Hozhatunk olyan határozatot ebben az ülésteremben, miszerint valahányszor jóváhagynak egy polgári kezdeményezést, mindannyiszor vitát tartunk itt róla. Olyan vitát, amelynek a végén nyilatkozatot teszünk a kérdéses kezdeményezésről. Így komolyan vesszük a polgárok kéréseit, és remélem, hogy a csoportok együttműködhetnek, hogy elfogadhatjuk azokat például az eljárási szabályzat módosításával.
Frank Vanhecke
(NL) Tisztelt elnök úr! Eddig a pillanatig mindenkit meghallgattam józan, azaz nagy adag szkepticizmussal. Végül is saját tapasztalatunkból tudhatjuk, amelyet a hollandiai, franciaországi, és nem utolsósorban írországi népszavazások alapján gyűjtöttünk össze, hogyan válaszol az eurokrácia az emberek akaratára és ennek a vágynak a kifejezésére. Mi is alapjában véve az uniós polgári kezdeményezés? Lényegében nem más, mint egy csillapítószer, egy ámítás, amely a polgárok csöppnyi részvételét sejteti a Lisszaboni Szerződésben anélkül, hogy valóban bevonná ezt a részvételt a döntéshozatali folyamatba. Ez egyértelműen tudható abból, amit eleddig megtanultunk: bonyolult eljárások, a témakörök korlátozása, és ha bármi is lenne belőle a végén, akkor azt megfontolják, és ugyanolyan eurokratikus és nem demokratikus módon döntenek róla, mint korábban. Európában kötelező érvényű népszavazásokra van szükség például Törökország csatlakozásával kapcsolatban. Ezekre szükség van a demokrácia visszaállításához, de sajnos az uniós polgári kezdeményezés nem több mint ezeknek a kasztrált karikatúrája.
Carlo Casini
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, üdvözlöm López Garrido úr és Šefčovič úr nyilatkozatait.
Az új Lisszaboni Szerződés arra ösztönöz minket, hogy gyorsan fogadjuk el azokat a rendszerezett intézkedéseket, amelyek előmozdítják a polgári kezdeményezést. Ez az európai nép létezésének a bizonyítéka. Valóban, jól ismert tény, hogy az Európai Uniót ért legélesebb bírálatok egyike az, hogy felépítése nem teljes mértékben demokratikus. A Lisszaboni Szerződés számos módon megpróbálta csökkenteni a demokráciadeficitet, például rendelkezett arról, hogy európai polgárok - legalább egymillió fővel - jogalkotási kezdeményezésre javaslatot nyújthatnak be.
Ennek az új eszköznek bizonyos fokú fontossággal bíró jogi hatást kell elérnie ahhoz, hogy komoly eszköz legyen. Egyértelmű, hogy nem lehet egyenértékű a már meglévő petíciókkal, amelyeket emberek széles köre már aláírt, tehát világosan megkülönböztetésre van szükség, és úgy kell szabályozni, hogy ne lehessen vele visszaélni, de lehetővé tegyen széles körű vitákat, amely a tájékozott és ellenőrizhető népszerű konszenzus kifejezése.
A Lisszaboni Szerződés 11. cikkében rögzített kezdeményezés szimbolikus jelentősége a legfontosabb. A demokratikus deficitet nemcsak az emberek képviselőinek döntéshozó hatalma, hanem magának az európai népnek a léte kezeli, amely nem csak az egyes nemzetek állampolgárainak matematikai összege.
Az itt tárgyalt szabályokkal kapcsolatban tehát két fontos szempontot kell megemlítenem: az első, hogy a kezdeményezés tárgyának - ahogy azt már előttem is mondták - európainak kell lennie; a második az aláírók minimális számának szétosztása jelentős számú tagállam között, hogy a választási arányának megfelelően megfelelő százalék jusson egy országra.
Remélem, hogy az új szabályoknak köszönhetően Franciaország, Olaszország, Németország, Spanyolország és a többi ország érzi majd, hogy ők elsősorban Európa polgárai.
Zita Gurmai
Tisztelt elnök úr! A Lisszaboni Szerződés egyik legfontosabb újítása az uniós polgári kezdeményezés, amelynek célja, hogy nőjön a közvetlen demokrácia Európában. Ezt az új eszközt megfelelően kell használni úgy, hogy annak minden előnyét ki kell használni. Biztosítani kell továbbá a hitelességét is.
Ebből a szempontból fontos követelményekkel kell foglalkozni. Engedjék meg, hogy most a sok közül csak kettőt említsek. Az összegyűjtött aláírásokat megfelelően kell hitelesíteni. Ez a döntő fontosságú kérdés komoly problémákat okozhat, mivel a vonatkozó jogszabályok különböznek a tagállamokban. Optimális megoldást kell találnunk. Meg kell találni az egyensúlyt a különböző szabályok és a közös követelmények között.
A második kérdés a kezdeményezés elfogadhatóságára vonatkozik. Ismételten megemlítem, hogy minden szempontot alaposan meg kell vizsgálni, hogy megtaláljuk a legjobb módszert. A nyilvános viták témaköreit kellene korlátozni az Unió értékeinek védelmében, vagy győzedelmeskedjen a szólásszabadság? Vagy ezek az elvek kölcsönösen kiegészítik egymást?
Üdvözlöm Šefčovič alelnök úr és a spanyol elnökség haladó szellemű munkáját, amiért hálás is vagyok. Örülök, hogy az érdekelt feleknek lehetőségük volt februárban megbeszélni azokat a legfőbb kérdéseket, amelyeket meg kell oldani a polgári kezdeményezés működéséhez.
Szeretném megtudni az ülés kimenetelét. Hogyan és mely szakaszban fogja kezelni a Bizottság az aláírások hitelesítésével és a kezdeményezés elfogadhatóságával kapcsolatos kérdést? Amikor jelentést készítünk elő itt az Európai Parlamentben, akkor természetesen világosan kell látnunk, hogy milyen megközelítést alkalmazzunk majd. Határozottan hiszek abban, hogy az európai polgárok képviseléséért vagyunk itt, és tisztában kell lennünk azzal, hogy képesek vagyunk mindannyiunknak nagyon hangsúlyos üzenetet küldeni.
Határozott meggyőződésem, hogy a spanyol elnökség remek munkát végez a trió tagjaként, Belgium és Magyarország társaként. Ismételtem nagyon köszönöm, alelnök úr. Kiváló munkát végzett. Folytassuk továbbra is így.
Diana Wallis
Elnök úr, ebben az eszközben hatalmas lehetőségek vannak, és a demokrácia jelét sugározhatja Európa felé.
A saját országomban, ha egy jogalkotási kezdeményezést szeretnénk átvinni, keresni kell egy parlamenti képviselőt, annak valamilyen szerencse folytán meg kell nyernie a lottót vagy valamilyen éves sorsolást, és akkor lehet, hogy beszél róla a kormány.
Ezért úgy gondolom, hogy valami nagyon fontosat és izgalmasat adunk az európai polgárok kezébe. Ez büszkeséggel tölt el, de felhasználóbarátnak, elérhetőnek és hitelesnek kell lennie, vagyis már az elejétől szigorúan meg kell határoznunk, hogy az EU hatásköre alá kell tartoznia, és meg kell felelniük az emberi jogoknak.
Képesnek kell lennünk támogatni a kezdeményezőket a technikai követelményeknek való megfelelésben. De a legfontosabb, hogy a parlamenti képviselőknek is fel kell készülniük, hogy együttműködjenek a kezdeményezés létrehozóival. Ez nem veszélyezteti a jogainkat. Ez olyasvalami, amiben összefoghatunk a polgárokkal, de nekik kell a Bizottság elé irányítani az üzenetüket. Mi segíthetünk, és így valódi európai demokráciát hozhatunk létre.
Isabelle Durant
(FR) Tisztelt elnök úr! Kollégám, Häfner úr megemlített pár feltételt, amellyel biztosítani lehet, hogy a kezdeményezés megvalósítható, hiteles és legitim legyen.
Felhívnám a Ház figyelmét egyrészt a Gazdasági és Szociális Tanács véleményére, amely nagyon érdekes és fényt vethet a majd meghozott döntésekre, másrészt arra a tényre, hogy a részvételi demokrácia akkor működik, ha mindenki, vagyis a parlamenti képviselők, a Tanács, a civil szervezetek és azok a szervezeten kívüli polgárok, akiknek a polgári kezdeményezés lehetőséget teremt, szerephez jut.
Ebben a tekintetben, biztos úr, a szerződés 11. cikke alapján, amely megteremti a civil társadalommal folytatott strukturált és szervezett párbeszéd lehetőségét, szeretném megkérdezni Öntől, milyen típusú kezdeményezést képzelt el a szerződések által biztosított társadalmi párbeszéd modellje alapján, és szeretném tudni, hogy a civil társadalommal folytatott strukturált és intézményközi párbeszédet a polgári kezdeményezés mentén kívánja-e megszervezni, amely nagyon érdekes és hasznos.
Peter van Dalen
(NL) Tisztelt elnök úr! Most, hogy életbe lépett a Lisszaboni Szerződés, a polgárok polgári kezdeményezéseket hozhatnak létre. Ez fejlődést jelent, mivel a polgárok túlságosan eltávolodtak Európából, és nehéz őket bevonni a politikai fejleményekbe. Az uniós polgári kezdeményezésre úgy gondolok, mint egy jó lehetőségre, amely növeli Európa támogatottságát a polgárok körében.
Elnök úr, határozottan szeretném felhívni a figyelmét egy nemrég indított polgári kezdeményezésre. Kastler úr, aki ma jelen van a Házban, tett egy kezdeményezést, miszerint a vasárnap legyen munkaszüneti nap, amelyet pihenéssel kell eltölteni, és a család, a nyugalom számára kell megőrizni. Teljes mértékben támogatom a kérését, és azon vagyok, hogy Kastler úrral közösen a lehető legtöbb aláírást gyűjtsük össze Hollandiában. Megkérek mindenkit, hogy támogassa és népszerűsítse ezt a kezdeményezést. Az ehhez hasonló kezdeményezések jelzik, hogy mi fontos a polgárok számára. Arra kérem tehát a Parlamentet és a Bizottságot, hogy vegyék komolyan ezeket a jelzéseket, mert Európa van a polgáraiért és nem fordítva.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Tisztelt elnök úr! A jelentősebb szerep, amelyet a Lisszaboni Szerződés biztosított az Európai Parlamentnek, valamint az uniós polgári kezdeményezés fontos lépések az európai demokrácia megerősítése felé. De ahhoz, hogy a kezdeményezés betöltse szerepét, olyan eljárásokkal kell rendelkezni, amelyek nem korlátozzák demokratikus jellegét már az elején.
Az Európai Parlament jelenleg nem játszik szerepet a polgári kezdeményezés folyamatában. A korábbi Parlament azt szavazta meg, hogy a Bizottságnak kell eldöntenie azt, hogy a beküldött kezdeményezések közül melyeket fogadnak el és melyeket utasítanak el. Úgy gondolom, hogy az Európai Parlamentnek itt nagyobb szerepet kell vállalnia. A Parlamentnek együtt kell működnie a Bizottsággal a kiértékelések során, és véleményt kell mondania a benyújtott kezdeményezésekről. Így a javasolt kezdeményezések elfogadhatóságáról szóló döntések egyenlő mértékben függnek a választópolgárok képviselőitől is, és nem csak a végrehajtó hatalomtól. A Parlament az Európai Unió egyetlen olyan intézménye, amelyet szabad, demokratikus választások keretében választanak meg, a polgári kezdeményezés pedig az emberek problémáiról és nézeteiről szól. Ha egy kezdeményezést elutasít a Bizottság, vagyis az a végrehajtó hatalom, amelynek azt hatályba kellene helyeznie, akkor ezt a polgárok nem fogják megérteni.
Az is fontos, hogy a kezdeményezés szervezője (társadalmi vagy nem kormányzati szervezet) - noha nem feltétlenül kell benyújtania jogalkotási indítványt -, egyértelműen és világosan meghatározza a kezdeményezés tárgyát és célját. Én is úgy gondolom, hogy a kezdeményezésekkel kapcsolatos eljárásokat harmonizálni kell a tagállamokban, mert ha túl nagyok a különbségek, akkor nehéz lesz széles körű támogatást szerezni ezeknek a kezdeményezéseknek.
Monika Flašíková Beňová
(SK) A polgári kezdeményezés mint az uniós polgárok hatáskörében álló eszköz jelentős előrelépést jelent a demokrácia fejlődésében, és a széles nyilvánosság politikai életben való közvetlen részvételében.
Nagyra értékelem hozzáállását ehhez a témához, Šefčovič biztos úr. Szeretnék visszautalni kolléganőm, Gurmai Zita kérdéseire, mert én is úgy gondolom, hogy azokra választ kell találni. Az egyik a formálissá tétel helyére és módszerére vonatkozik, azaz arra, hogy milyen helyszínen gyűjtsék össze a kezdeményezéshez szükséges aláírásokat: egy kormányzati irodában vagy valahol az utcán. Ezzel kapcsolatban felmerül az a kérdés is, hogy ez ütközik-e más emberi jogokkal, például a szólásszabadsággal.
A második kérdés a kezdeményezés finanszírozására vonatkozik. Ki felel a polgári kezdeményezés finanszírozásáért? Az Európai Unió, vagy egy tagállam, vagy a kezdeményezést létrehozó polgárok? A legrosszabb forgatókönyv szerint a demokrácia elve sérülne azáltal, hogy a részvétel feltétele a fizetőképesség lenne.
Végül, de nem utolsósorban megemlíteném, hogy a Bizottság feladata megállapítani az aláírásgyűjtéshez szükséges időt, az összegyűjtés érvényes módját, szem előtt tartva, hogy a teljes mechanizmusnak nyitottnak és átláthatónak kell lennie annak érdekében, hogy az Európai Unió egész területén működő érdekcsoportok ne élhessenek vissza azzal.
Köszönetemet fejezem ki Önnek, biztos úr, és remélem, hogy sikerrel jár.
Marian Harkin
Elnök úr, olyasvalakiként, aki kétszer kampányolt a Lisszaboni Szerződés megszavazása mellett, és a polgári kezdeményezést pozitív dologként támogatta, nem értek egyet a kollégámmal. Úgy gondolom, hogy nem csak takarózunk ezzel. Természetesen vannak korlátok, de vannak benne lehetőségek is, és ez egy valós lépés a részvételi demokrácia előremozdítása felé.
Erről már beszéltem polgárokkal. Elősegítettem, hogy a polgárok részt vegyenek a Bizottság konzultációján és a Petíciós Bizottság meghallgatásain. De nemcsak konzultálnunk kell a polgárokkal, hanem meg kell hallgatnunk a mondanivalójukat, és meg kell bizonyosodnunk arról, hogy minden általunk létrehozott jogszabályba befoglaljuk a nézeteiket.
Ez lehetőséget teremt az EU-intézményeknek, hogy egyértelműen megmutassák, a polgári kezdeményezés a kezdetektől végig az európai polgárok nézeteit tükrözik majd. Ennek a jogalkotásnak polgárbarátnak és jól láthatónak kell lennie. Könnyen elérhető támogatást is biztosítani kell továbbá, és segíteni kell a petíciókat szervező polgárokat. Egyértelműen meg kell állapítani, hogy a Bizottság hol intézkedhet és hol nem. További vádaskodásokhoz vezetne a demokratikus deficitre vonatkozóan, és a polgárok cinikus megjegyzéseihez és bosszúságához vezetne, ha egy petícióhoz összegyűjtenek egymillió aláírást, és kiderülne, hogy az nem az EU hatáskörébe tartozik.
Ezt tehát egyértelműen tisztáznunk kell, és proaktívnak kell lennünk. Habár mindent lehetőséget ki kell préselnünk ebből a jogszabályból, nem ígérhetünk többet, mint amit teljesíteni is tudunk. A polgári kezdeményezés olyan, mint egy újszülött. A lehetőségei korlátozottak, és vigyázni kell rá, amikor megteszi első lépéseit.
Eva Lichtenberger
(DE) Elnök úr, az eszköz tervezésekor hatalmas felelősség nyomja a vállunkat, mivel az európaiként gondolkodó polgárok abban bíznak, hogy európai ügyekkel európai szinten foglalkozhatnak. Mindenáron el kell kerülnünk a petíciókkal kapcsolatban jelentkező hibákat. El kell kerülnünk, hogy az uniós polgári kezdeményezés siratófal legyen, ahol semmilyen következménye sincs a panaszoknak. Az aktív polgárok várják az eredményt. Várják, hogy milyen formába öltjük a kezdeményezést.
Ha túl szigorú korlátokat szabunk, akkor ezzel jelentős európai potenciált hagyunk elveszni. Gondolkodjon el ezen. Hatalmas erőfeszítést kell tenniük az érdekelt feleknek, hogy egy adott témával kapcsolatban összegyűjtsenek egymillió aláírást. Ha ezeket úgy dobjuk a kukába, hogy nem megfelelően foglalkoztunk velük, és nincsenek követő intézkedések, akkor azzal rossz szolgálatot tettünk az európai demokráciának. Ezért különösen fontos az, hogyan kezeli ezt a kérdést a Bizottság. Számomra ez a kulcsfontosságú kérdés.
Mariya Nedelcheva
(FR) Tisztelt elnök úr, Šefčovič úr, López Garrido úr, hölgyeim és uraim! A polgári kezdeményezés kiegészíti az igazi európai polgári társadalom létrejöttét. Ez új lehetőség az európai polgárok számára, hogy nagyobb beleszólásuk legyen a döntéshozatali folyamatba. Remélem, hogy ennek a bevezetése erősíti a polgároknak azt az érzését, hogy ugyanahhoz az entitáshoz tartoznak, vagyis Európánkhoz, mivel sajnálatos módon ez az érzés nagyon gyenge és túlontúl gyakran hiányzik is.
A kezdeményezés jelenlegi végrehajtásával kapcsolatos technikai, adminisztratív és gyakorlati szempontokon túl úgy gondolom, hogy az üzenetünknek politikai jellegűnek kell lennie. Nem szabad elfelednünk a kezdeményezés bevezetését alátámasztó irányelveket: hozzuk közelebb egymáshoz a polgárokat és az intézményeket, ösztönözzük, hogy érdeklődjenek Európa iránt, támogassuk a részvételüket, és váljanak az európai politikák érdekelt feleivé. Ezt mindig figyelembe kell vennünk.
Legyen szó akár arról, hogy legalább hány tagállamból kell az aláírásoknak származniuk, az aláírásokat hogyan kell gyűjteni, hitelesíteni és ellenőrizni, akár arról, hogy hogyan oldjuk meg a kezdeményezések elfogadhatóságát, biztosítanunk kell a polgároknak, hogy akadályok nélkül mutathassák be kezdeményezésüket.
Szeretném például megemlíteni, hogy az aláírások közjegyzői hitelesítése költségének méltányosnak kell lennie. Egyes tagállamok, amelyek nemzeti szinten már bevezették ezt a típusú kezdeményezést, időnként hatalmas költségeket számítanak fel erre. Ezeket az akadályokat kell elhárítanunk a polgári kezdeményezés elől.
Végül arról szólnék, hogy nem szabad elfelejtenünk Parlamentünk fokozott szerepét. Nagyobb mértékben kell bevonni a kezdeményezés végrehajtási folyamatába, mert a Parlament az európai polgárok demokratikus akaratának az őre, és a költségvetés átláthatóságának garantálója. Csak így lesz az Unió lelke igazi demokratikus szív.
Proinsias De Rossa
Tisztelt elnök úr! Ez az egyik legfontosabb demokratikus előrelépés az Európai Unió számára. Írországban az emberek kétharmada tette le szavazatát a Lisszaboni Szerződés mellett, és ennek az egyik oka a polgári kezdeményezés elérhetősége volt. Most először kérhetik a polgárok több nemzetet átfogó kezdeményezés keretében a Bizottságot, hogy javaslatokkal álljon elő. De ennek a folyamatnak átláthatónak kell lennie. Tudnunk kell, hogy kik szervezik ezeket a kezdeményezéseket, és tudnunk kell azt is, hogy kik finanszírozzák ezeket a javaslatokat. Nem hagyhatjuk, hogy a vállalati érdekek érvényesüljenek.
A Bizottság, aki arról dönt, hogy eljár-e a javaslat alapján, véleményem szerint nem lehet az a szerv, amely az elfogadhatóságáról is dönt. Úgy gondolom, hogy ki kell bővíteni az ombudsman szerepét, hogy ő döntsön központi, európai szinten, hogy mi elfogadható és mi nem.
A résztvevő tagállamok minimális száma véleményem szerint legyen hét és ne kilenc, ahogy azt javasolták és tanácsolta a Bizottság, és ragaszkodom ahhoz, hogy a szerződésben megállapított egymilliós küszöbhöz nem szabad nyúlni. Nem szabad úgy megemelni, hogy nagy legyen a tagállamokban a polgárok aránya, vagy nagy legyen a tagállamok száma. Rendkívül fontos a szerződéseknek való megfelelés.
És végül annyit mondanék, hogy lehetővé kell tennünk a polgároknak, hogy az interneten keresztül regisztrálhassanak.
Ulrike Lunacek
(ES) Tisztelt elnök úr! Először spanyolul szeretném megköszönni a spanyol elnökségnek, hogy a kezdeményezést a tervezettnél korábban mutatták be. Hálás köszönetem érte.
(DE) Most pedig németül folytatom a beszédem. Szeretném megköszönni a Bizottságnak, hogy intézkedett a spanyol elnökség kezdeményezésével kapcsolatban, és mert kimondta: "Rendben, ennél gyorsabban cselekszünk, és a javaslatot jövő héten előterjesztjük.” Reméljük, hogy nyárra megszületik a végleges javaslat. Ez nagyon fontos, hogy meg tudjunk felelni a polgárok elvárásainak.
Mint ahogy azt előttem is sokan mondták már, én is úgy gondolom, hogy a kilenc tagállam túl sok. Javasolnám, hogy kezdjük öttel, ami a tagállamok egyötöde. Nem könnyű feladat egymillió aláírást összegyűjteni, még az internet felhasználásával sem. De nagyon fontos megmutatnunk a polgároknak, hogy szeretnénk, ha részt vennének közös Európánkban, és igazi európai vitát tartanánk. Úgy gondolom, hogy már a folyamat elején el kell kezdeni a kezdeményezés jogi, formális és tartalmi ellenőrzését, és nem csupán akkor, amikor már megkezdődött az aláírások összegyűjtése. Továbbá támogatni kell a kezdeményezéseket is, például azok lefordításával. Ha ez megtörténik, akkor ismét - fokozottabban - fellelkesíthetjük a polgárokat közös Európánk iránt.
Anna Záborská
(SK) Biztos úr, köszönöm, hogy felvázolta a következő lépéseket. A konceptuális céloktól és a Lisszaboni Szerződés pár sorától eljutottunk egy olyan irányelvig, amelyen keresztül szabályozni lehet az Európai Uniót.
A polgári kezdeményezés az európai integráció egy további eszköze lehet az EU polgárai számára. A tagállamok polgárainak lehetősége lesz európai intézményeknél lobbizni. Arra viszont rá kell mutatni, hogy a polgári kezdeményezéshez való jog lehet, hogy demokratikus eszköz, de megnyitja a kaput egy szövetségi Európai Unió felé. Támogatom a polgári kezdeményezést, de szükséges a lehető leginkább bevonni a tagállamok illetékes hatóságait. A nemzeti alkotmányok védelmének elsőbbséget kell élveznie és garantálni kell azokat.
Ahogy azt a biztos úr is mondta, ennek a kezdeményezésnek kiegyensúlyozottnak kell lennie, és hozzátenném, nem szolgálhat ürügyül a szubszidiaritás elvének veszélyeztetéséhez. Az intézkedés alkalmazásának keretét egyértelműen meg kell határozni, így elkerülhetjük az irreális elvárásokat bizonyos intézmények és főképpen az uniós polgárok részéről.
Judith A. Merkies
Elnök úr, nagyon örülök a polgári kezdeményezésnek. Ha nem bánja, hollandul fejteném ki, hogy miért is vagyok ilyen boldog.
(NL) Tisztelt elnök úr! Nagyon örülök az uniós polgári kezdeményezésnek, mert a polgárok jelenleg csak ötévente jelezhetik a kívánságaikat, de így a köztes időszakban is lehetőségük van igazi szerepet játszani az Európai Unióban. Az is fontos tehát, hogy tudják, mikor kopogtathatnak ajtónkon. Vagyis nem nálunk, hanem az Európai Bizottságnál. Az utca embere tudja, hogy mikor fordulhat a Bizottsághoz? Széles körű tájékoztató kampányra van szükség, hogy ezt tudják a polgárok. Azt kell mondanom, hogy a polgári kezdeményezés akkor lesz igazán érett, ha az egymillió aláíró polgár szavát az uniós intézmények komolyan veszik, amit a miniszterek és az állam-, illetve kormányfők is komolyan vehetnek. Ez természetesen azt jelenti, hogy azt az egymillió polgárt is komolyan kell venni, akik meg szeretnék szüntetni az Európai Parlament strasbourgi székhelyét.
Fiorello Provera
(IT) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Biztos vagyok abban, hogy a szerződés által az európai polgárok számára nyújtott kezdeményezési jog közelebb hozza az embereket Európához és az uniós intézményekhez, mint az Unió által finanszírozott és drága felvilágosító kampányok, amelyek eleddig szerény eredményt produkáltak. A választási eredmények is ezt jelzik.
A kezdeményezés valóban tovább erősíti a demokráciát, mivel lehetővé teszi a polgároknak, hogy közvetlenül javasoljanak jogszabályokat. Más szóval a közvetlen demokrácia olyan formája, amely kiegészíti a parlamenti képviseletet.
Nem engedhetjük, hogy ez a lehetőség kicsússzon a kezünkből. A Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy a kezdeményezési jog egyértelmű, érthető és hozzáférhető legyen, valamint támogassa a polgárokat a folyamat kezdő szakaszától az aláírásgyűjtésig, például a javaslataik elfogadhatóságának meghatározásával. Ez egy gyakorlati hozzájárulás az európai demokráciához.
Georgios Papanikolaou
(EL) Tisztelt elnök úr! Gyakran emlegetjük, hogy növelni kell az európai polgárok részvételét, hogy közelebb kell kerülnünk az Unió intézményeihez, az összes tagállam polgáraihoz. Erről hevesen vitáztunk az utolsó uniós választásokon, amikor azt láttuk, hogy sok tagállamban a részvételi arány nagyon alacsony volt.
Azóta egy nagyon fontos dolog történt, ami megváltoztatta az Unió szerkezetét és működését. Természetesen a Lisszaboni Szerződésre gondolok, arra a fontos szerződésre, amelynek a központjában a polgár áll, alappillére pedig az, hogy hogyan kerüljünk mindannyian, a Parlament, a Bizottság és a Tanács közelebb a polgárokhoz. Az elvet a 11. cikk (4) bekezdésében foglalt polgári kezdeményezés konkrétan kifejezi. Ez egy fontos és kivételes megállapodás, amely elősegíti a demokráciát, a politikai egyenlőséget és az átláthatóságot.
Természetesen azt akarjuk, hogy ezt a megállapodást megfelelően tartsák be és alkalmazzák a gyakorlatban. És itt kezdődnek a problémák. Miközben képviselőtársaim jogosan emelik ki annak a szükségét, hogy a folyamat legyen megbízható, hogy a Bizottság és a Parlament szerepe legyen meghatározva, mindannyiunknak együtt kell működnünk annak érdekében, hogy ez a fontos polgári kezdeményezés ne vesszen kárba az aláírások összegyűjtését követően.
Következésképpen mindannyiunk felelőssége a kezdeményezés támogatása. Mindannyiunk felelőssége, hogy elmagyarázzuk ezt a jogot, amellyel európai polgártársaink immár rendelkeznek, és hogy megértessük velük, hogy az Unió intézményeinek szintjén személyesen is elindíthatnak folyamatokat más beavatkozása nélkül.
De mindenekfelett egyértelműnek kell lennie az üzenetünknek, egyszerű és érthető folyamatot kell tartalmaznia, amely mindenki, a polgárok, a Parlament, az Unió intézményei, a tagállamok és a folyamatban érdekelt minden fél számára működik.
Carlos Coelho
(PT) Pár hónappal ezelőtt arról beszéltünk, hogy a Lisszaboni Szerződés sosem lép hatályba. De mégis itt vagyunk, és arról kezdünk el gondolkodni, hogyan hajtsuk végre, és milyen rendelkezéseket állapítsunk meg.
A Lisszaboni Szerződés fontos hozzájárulás a demokratikus deficit elleni küzdelemhez. A parlamentek (a nemzeti parlamentek és az Európai Parlament) megerősítéséről beszélek. De még inkább az Európába való befektetésről beszélek az emberek előnyére, ahol szabályok vannak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre és a szubszidiaritás ellenőrzésére vonatkozóan, és ahol megvalósul ez az innovatív kezdeményezés, amely közös cselekvésből ered.
Támogatom, amiket képviselőtársaim, különösen kollégám, Méndez de Vigo úr mondott, de szeretném hangsúlyozni, hogy az eszköz szabályozásakor bizonyosodjunk meg arról, hogy az valóban egész Európára kiterjed. El kell kerülni, hogy csak egy vagy pár tagállam polgárainak akaratát fejezze ki. Olyan megoldást kell találnunk azonban, amely ösztönzi a nyilvánosság bevonását. Ha választanunk kell aközött, hogy nagyon szigorú vagy inkább nagylelkű legyen, akkor én a nagylelkűség mellett szavazok. Ha olyan megoldással állunk elő, amely elijeszti a nyilvánosságot a részvételtől, akkor eláruljuk a Lisszaboni Szerződés szellemét, és megtagadjuk az európai nyilvánosságot, mert, hölgyeim és uraim, több Európára van szükségünk, egy olyan Európára, amelynek a középpontjában az emberek állnak. Szükségünk van az európai nyilvánosság nagyobb fokú részvételére, és hogy aktívabban gyakorolják polgári jogaikat.
Milan Zver
(SL) Szeretném kifejezni elégedettségemet és örömömet, mivel ma azt a kezdeményezést beszéljük meg, amely szerintem egészen biztosan csökkenti vagy részben megszünteti a demokratikus deficitet.
Általánosságban véve a demokrácia ma egy lépést tesz visszafelé. Egyes tanulmányokból arra lehet következtetni, hogy a demokratikus párbeszéd egyre csökken, és a demokrácia fogalma nem jelent mást csak a demokratikus választásokat. Ez mind hatással van polgáraink hangulatára, akik egyre inkább passzívabbá válnak, és ezt jól mutatja a választáson megjelentek aránya és a demokrácia intézményeibe vetett bizalom hiánya.
Ezért nagyon fontos volt, hogy elfogadtuk a Lisszaboni Szerződést, mert kiterjeszti a parlament szerepét, legyen szó akár a nemzeti parlamentekről, akár az Európai Parlamentről. De mindenekelőtt lehetővé teszi, hogy a polgárok kezdeményezéseket tehessenek, és örülök, hogy erről van szó. Ennek eredményeként olyasminek vagyunk szemtanúi, ami az európai demokrácia Európa szintjén formát öltő projektjeként írható le, és úgy gondolom, hogy nagyot léptünk előre ebben a tekintetben.
De ezt az úgymond európai demokráciát természetesen ki kell terjeszteni más területekre is, például az Európai Bizottság tagjainak jelölésére is. Röviden, számos olyan terület, amelybe az uniós intézmények be vannak vonva, tovább bővíthető demokratikus értelemben. Szilárd meggyőződésem, hogy ez a projekt, vagyis ez a kezdeményezés nagymértékben erősítheti az európai demokráciát.
Salvatore Iacolino
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, csodálatos lehetőség előtt állunk ma. Lehetőségünk van egy értéket megerősíteni, név szerint a részvételi demokrácia eszközét, amelyet a polgároknak ajánlunk fel a Lisszaboni Szerződés értelmében. Pár hónapja folyik vita erről az eszközről, amely véleményem szerint olyan abszolút érték, amelyet őriznünk kell.
Biztos vagyok abban, hogy fontos lesz egyértelműen és pontosan meghatározni, hogy mit is jelent a jelentős számú tagállam kifejezés. Olyan kritériumot kell használnunk, amellyel egyrészt arra ösztönözzük a polgárokat, hogy részt vegyenek az intézményekben, másrészt minket is ösztönözzön arra, hogy demokratikus hitelességet adjunk ennek az eszköznek.
A folyamatokat természetesen egyszerűsíteni kell, legyenek egyértelműek és rugalmasak. Meglátogattam számos iskolát az utóbbi hetekben, és ott szívesen meghallgattak, de a legfontosabb tapasztalat az volt, hogy a gyermekek is nagyobb szerepet szeretnének játszani a kifejezetten a Lisszaboni Szerződés miatt változó Európában. Ezért átláthatóságra, tárgyilagosságra és változásra van szükség, hogy az eszköz a társadalmat, de ugyanakkor az intézményeket is szolgálja. Felszólítom tehát a Parlamentet, hogy a Bizottsággal és a Tanáccsal közösen döntsenek az egyszerűsített eljárásokról.
Martin Kastler
(DE) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Egyike vagyok azoknak, akik létrehozták az első, a vasárnap védelméről szóló polgári kezdeményezési petíciót. Ma az az öröm ért minket, hogy megvitathatjuk azt a lehetséges módot, amivel bevonhatjuk a polgárokat az európai politikai munka folyamatába, amiről később döntést is hozunk. Ez azt jelenti, hogy ez egy lehetséges módszer, amivel több demokráciát teremthetünk, és harcolhatunk az ellen, hogy polgáraink belefáradjanak az európai politikába.
De nem csak dicséretet akarok mondani. Két kérésem lenne, most, hogy ez a rendelet az utolsó szakaszába ért. Először is, mi, európaiak jelentős technológiai fejlődést értünk el. Arra kérem ezért önöket, hogy tegyük mérvadó eszközzé az internetet, hogy jogilag azután kötelező erejű elektronikus aláírásokkal is elfogadható legyen egy egymillió aláírással rendelkező polgári kezdeményezés.
Másodszor szeretnék rámutatni arra, hogy amit most itt teszünk, csupán az első lépés. Szeretnék még egy lépést tenni. A polgárok már rendelkeznek a kezdeményezés jogával. Az lenne a kívánságom, hogy a jövőben európai szinten is legyenek olyan népszavazások, mint amilyenek nálunk Bajorországban vannak. Elindul egy népszavazási kezdeményezés, és ha azt megfelelő számú ember aláírta, akkor lehetőség van népszavazást tartani. Szeretném, ha Európában is lenne ilyen népszavazás.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Tisztelt elnök úr! Az uniós polgári kezdeményezésről most fejeződtek be a nyilvános konzultációk, és az derült ki, hogy a konzultációkon csak 323 válaszadó volt. Ez az eredmény azt mutatja, hogy az összes uniós intézménynek erőteljesebben kellene most részt vennie az új eszköz előmozdításában, mert jelenleg az látható, hogy egyelőre csak kevés ember tud annak létezéséről. A konzultációk eredményei viszont megmutatják, hogy a Bizottságnak hogyan kellene megterveznie a megfelelő végrehajtási jogszabályokat.
Elsősorban közös elveket kell létrehozni, amelyeket az egész Unióban alkalmazni kell. Ezek az aláírások összegyűjtésére és hitelesítésére vonatkoznak, valamint annak a biztosítására is, hogy ugyanazok a - például korhatárokkal kapcsolatos - követelmények vonatkozzanak a polgárokra.
A másik fontos dolog, hogy bevezessük az elfogadhatóság előzetes értékelésének bizonyos formáját azt feltételezve, hogy a kezdeményezések és a kezdeményezők tisztában vannak azzal, hogy az elfogadhatóság hivatalos elismerése nem egyenlő azzal, hogy a Bizottság jogalkotási javaslatot terjeszt elő egy adott témával kapcsolatban.
Biztos vagyok abban, hogy az uniós polgári kezdeményezés fontos eszközzé válik, amelynek révén vitát tartunk a jövőben - széles körű vitát, amely minden európai polgárt érdeklő témákról szól. Ezért már nagyon várom a Bizottság megfelelő rendeletét.
Andrew Henry William Brons
Tisztelt elnök úr! A népszavazás, vagyis a közvetlen demokrácia használata nem egy egzotikus fajtája a demokráciának. Az az eredeti formája. Kormányzás az emberek által és nem az emberek nevében.
Hálásak lehetünk tehát az Európai Uniónak, hogy ezt bevezette. Szerintem nem. Az Európai Unió csak akkor szereti a demokráciát, ha kezelni tudja, és úgy alakítja, hogy azt az eredményt produkálja, amilyet szeretne. Hallottuk már, hogy az ilyen népszavazás megtartását rosszindulatú rendelkezések korlátozzák majd, például az EU illetékessége, vagy az emberi jogokról alkotott saját verziója, ami valójában nem más, mint politikai elnyomás, a szólásszabadság, sőt a gondolatszabadság korlátozása.
Még egy utolsó gondolat. A demokrácia az emberek, egy azonosítható és összetartozó egység általi kormányzást jelenti, és nem egy tetszőlegesen összeválogatott személyek általi kormányzást. A tömeges migráció nehézzé tette ennek az elérését. Európa egésze már egyre kevésbé egy nép, mint ami valójában lehetett volna. De még mindig több mint a semmi, és legalább bebizonyíthatjuk, hogy ez a kezdeményezés üres ígéret volt.
Elena Băsescu
(RO) Úgy gondolom, hogy az uniós polgári kezdeményezés a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseibe való belefoglalása fontos lépés az Európai Unió demokráciájának megszilárdításában.
A demokrácia gyakorlásának és megszilárdításának másik fontos módja a népszavazások alkalmazása. Itt megemlíteném, hogy Romániában három népszavazást tartottunk 2004 óta, az utolsó az egykamarás rendszerre való váltásról, és a parlamenti képviselők számának csökkentéséről szólt. 51 százalékos volt a részvételi arány, a polgárok pedig egyértelműen a javaslat mellett szavaztak.
Üdvözlöm a Bizottság kezdeményezését, miszerint az interneten széles körű nyilvános konzultációt indít el a rendelettel kapcsolatban. Ez meghatározza majd az államoknak a számát, ahonnan össze kell gyűjteni az aláírásokat, az országokból származó aláírások minimális számát és a hitelesítési szabályokat.
Befejezésül szeretném megkérdezni a Bizottságot arról, hogy mikor lép hatályba ez a rendelet, mert véleményem szerint minél hamarabb véglegesíteni kell.
Olga Sehnalová
(CS) Biztos úr, hölgyeim és uraim! Az utóbbi években az Európai Unió polgárai bizalmi válságot éltek át. Ennek az egyik jele az alacsony részvételi arány az európai parlamenti választásokon, ami annak tulajdonítható, hogy a polgárok általánosan úgy érzik, szavazatukkal semmilyen módon nem befolyásolhatják az Unió eseményeit. Ezért nagy örömmel fogadom a polgári kezdeményezések lehetőségét, amelyet a Lisszaboni Szerződés tett elérhetővé az uniós polgárok számára, valamint a Bizottsággal való nyilvános konzultációt és a zöld könyvet is, amely a polgári kezdeményezés életre keltésének konkrét módjáról szól. Alapvetően egyetértek a zöld könyvben található javaslatok többségével.
De ha segítő kezet nyújtunk, akkor nem kellene attól tartanunk, hogy az uniós polgárok azt meg is ragadják. Tehát, ha szeretnénk maximalizálni a polgárokkal folytatott párbeszédet, akkor ezek a korlátozó intézkedések túl szigorúak. Azokra a korlátokra gondolok, hogy mi legyen azoknak a tagállamoknak a minimális száma, ahonnan az aláírásoknak származniuk kell, és arra, hogy mi a meghatározása az úgymond jelentős számú tagállamok kifejezésnek. A tagállamok egyharmadát, vagyis jelenleg kilenc tagállamot előirányzó javaslat nagyon korlátozó, és nem realisztikus; ilyen feltételek mellett gyakorlatilag nem lehet kezdeményezéseket létrehozni. Ha ezt a számot 20 százalékra csökkentjük, akkor jó irányba haladunk, így az EU polgárai például tudomásul veszik azt, hogy az uniós politikák létrehozásakor nagyobb hangsúlyt helyezünk a makrorégiók szerepére. És miért is ne tennénk?
Csaba Sógor
(HU) Az európai polgári kezdeményezés lehetősége elősegítheti az európai kérdésekről szóló közéleti viták kialakulását, elvezetve egy valódi európai nyilvánossághoz. A civil társadalom képviselői csatornázhatják be azokat a társadalmi kérdéseket, amelyeket az EP-ben jelen lévő pártok nem tudnak vagy nem akarnak felvetni. A felmerülő kérdések közül egyet emelnék ki. Fontosnak tartom, hogy a Bizottság a tervezett kezdeményezések előzetes bejelentésével párhuzamosan, még az aláírásgyűjtés megkezdése előtt, esetleg egy bizonyos számú aláírás összegyűjtése után a közösségi jog és saját hatásköre alapján véleményezze az illető kedvezményes elfogadhatóságát. Az egymillió aláírás összegyűjtése után formai okokkal, illetve a jogalap hiányával indokolt visszautasítás rendkívül kedvezőtlen színben tüntetheti fel nemcsak a Bizottságot, hanem az egész Uniót is.
Vilija Blinkevičiűtë
(LT) A Lisszaboni Szerződés meghatározta a civil társadalom szerepének erősödését az uniós intézményekben, és azt a lehetőséget, hogy az európai polgárok jogalkotási javaslatokat kezdeményezhessenek. A polgárok kezdeményezési joga lehetővé teszi polgárok legalább egymillió fős csoportja számára, hogy felszólítsák az Európai Bizottságot, hogy egy adott területen jogalkotási kezdeményezéseket tegyen.
De ilyen sok aláírás összegyűjtése nagyon nehéz feladat, ezért a demokratikus részvétel hatékony mechanizmusának létrehozása és a kezdeményezés polgárok számára való hozzáférhetőségének biztosítása érdekében egyértelmű irányelvek, valamint egyszerű és megfelelő eljárás segítségével lehetőséget kell teremtenünk javaslat kezdeményezésére.
Sajnálatos módon a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta a gyakorlatban nem valósult meg a polgárok kezdeményezési joga. A polgári kezdeményezés egyetlen szempontját sem vitattuk még meg, és nincs konkrét cselekvési terv a kezdeményezések átláthatóságának és a demokratikus elszámoltathatóságnak a garantálására annak érdekében, hogy a polgárok ne váljanak a nagyvállalati érdekek képviselésének áldozataivá.
A civil párbeszéd tehát Európa és saját országom, Litvánia demokratikus modelljének legfontosabb eleme, és annak alapja. Arra szólítom fel a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt annak érdekében, hogy a polgárok kezdeményezési joga a lehető leghamarabb megfelelő módon megvalósuljon.
Seán Kelly
(GA) Tisztelt elnök úr! Kollégáink nagyon sok érdekes dolgot tettek az üggyel kapcsolatban, és egyhangúlag egyetértenek abban, hogy csodálatos lehetőséget nyújtunk a polgárainknak.
A polgári kezdeményezés erős és meggyőző érv volt amellett, hogy miért nem szabad nemmel szavazni a Lisszaboni Szerződésre az Írországi népszavazáson, kiváltképp azért, mert úgy érveltek, hogy ezzel az Európai Unió még több hatalomra akar szert tenni, és az nem egy olyan demokratikus lépés, amellyel a polgárokat akarják bevonni. De nem ugyanaz valamit egy szerződésbe foglalni és azt hatályba léptetni. Ez nagy különbség.
Egyrészt fennáll annak a - valós - veszélye is, hogy ezt a folyamatot szabotálják az érdekcsoportok és az erős lobbik, akiknek nem okoz gondot egymillió aláírás összegyűjtése. Ezért érdemes átgondolni kollégám, De Rossa úr javaslatát, miszerint az ombudsmant be kell vonni a folyamatba.
Másrészről azonban ez valódi lehetőségeket ad a polgárok számára. Érdemes megfontolni kollégám, de Castro úr által indított kezdeményezést, miszerint legyen-e különleges a vasárnap, és teremtőnkhöz hasonlóan mi is pihenni szeretnénk-e a hetedik napon, vagy az legyen ugyanolyan nap, mint a hét többi napja. Ezt nagyon fontos megfontolni.
Úgy vélem, sok itt a lehetőség, és nagyon várom a fejleményeket.
Diego López Garrido
a Tanács soros elnöke. - (ES) Tisztelt elnök úr! Megelégedettségemet szeretném kifejezni a mai vitával kapcsolatban. Ezt a vitát a Parlament kérésére tartottuk, a Parlament pedig kifejezetten a polgári kezdeményezés miatt szerette volna megtartani ezt a vitát. Olyan beszédek sorozatát hallottuk, amelyek egyértelműen támogatják a spanyol elnökség és a Tanács prioritását képező kezdeményezést. Támogatják továbbá a kezdeményezés gyors kivitelezését is.
Ebben a tekintetben úgy gondolom, hogy Šefčovič úr rendeletszövegének március 31-i bemutatásának bejelentését is nagy örömmel fogadtuk mindnyájan. Ismételten szeretném megköszönni a Bizottságnak, hogy az üggyel ilyen gyorsan és ilyen nagy figyelemmel és lelkesedéssel törődtek, és mert ennek köszönhetően elindíthatjuk ezt a jogalkotási eljárást. Remélem, hogy a jogalkotási kezdeményezés elindításával ezt minél hamarabb befejezzük, és ezt a felszólalók többsége szükségesnek, sürgősnek és nélkülözhetetlennek tartja.
Értelmezhetjük ezt úgy is, hogy az összes parlamenti képviselőcsoport és minden tisztelt képviselő támogatását élvezi, még olyanokét is, mint például Kamall úr, aki rendkívüli beszédében azért támogatta a polgári jogalkotási kezdeményezést, mert véleménye szerint az gyengíteni fogja az Európai Uniót.
Kamall úr most nincs itt... Sajnálom, hogy nincs itt, mert azt a szomorú hírt kell közölnöm vele, hogy a kezdeményezés erősíteni fogja az Európai Uniót, nem pedig gyengíteni. Erősíteni fogja, mert ez egy olyan kezdeményezés, amely az Európai Unió két alapvető elvét erősíti: a demokráciát és a polgárságot. Ez az Európai Unió két politikai alappillére: a demokrácia és a polgárság.
Ez a kezdeményezés bizonyos fokig megpróbálja ellensúlyozni azt az ellenmondó helyzetet, amit tapasztalhatunk: az Európai Unió egyre erősebb, amire a Parlament a bizonyíték; egyre növeli a befolyását; és egyre nagyobb hatást gyakorol az emberek életére. Az Európai Unió azonban mégsem kapcsolódik be az egyes országokban zajló vitába.
Ez az ellentmondás hatást gyakorol magára a demokráciára. A polgári kezdeményezés, ahogy azt Méndez de Vigo úr mondta, európai fontosságú, európai és nem helyi kérdésekkel kapcsolatos viták sorozatát fogja elindítani. A különböző országok lakosait ugyanis arra kényszeríti, hogy kommunikáljanak egymással, és ettől lesz igazán európai. Ez egy módja a demokrácia, a polgárság, és az európai demos erősítésének, ahogy azt Casini úr megfogalmazta, aki a Jogügyek és Állampolgári Jogok Bizottságának elnöke. Annak a bizottságnak, amely leginkább foglalkozik majd a kezdeményezéssel.
Annak a polgárságnak az erősítése, amelyet Jáuregui úr oly fontosnak tartott a beszédében, amely az Európai Unió gyökereinek nagy részét képviseli, vagy amire Sógor úr hivatkozott; vagy amit Häfner úr szintén megemlített. Ahogy Kastler úr mondta, alkalmazni kell ezt a kezdeményezést. Ez egy felhívás a polgárok felé, mivel az európai civil identitás akkor fejlődik, ha a gyakorlatban alkalmazzák; nem egyszerűen akkor, amikor a jogot megszerzik, hanem amikor azt a gyakorlatban alkalmazzák és érvényesítik. Úgy gondolom, hogy ez a legfontosabb dolog, aminek meg kell történnie, amint a polgári kezdeményezés hatályba lép.
Ismételten szeretnék köszönetet mondani a Bizottságnak és a Parlamentnek, akik biztosan lelkiismeretesen, alaposan és késedelem nélkül foglalkoznak ezzel az üggyel. Iacolino úr egy kifejezetten gyors eljárásról beszélt, amivel a kezdeményezés a lehető leggyorsabban létrejöhet, és Băsescu asszony a beszédében arra kért minket, hogy a kezdeményezést minél hamarabb el kell indítani.
Maroš Šefčovič
a Bizottság tagja. - Elnök úr, először szeretném megköszönni Diegónak a mai vita kiváló összegzését. Szeretném megköszönni mindnyájuknak a támogatását és a pozitív elvárásaikat a polgári kezdeményezéssel kapcsolatban. Biztosíthatom Önöket, hogy az elfogadását követő legkorábbi időpontban benyújtom a javaslatot.
Az időkorlátok miatt, és mert a javaslat még nincs véglegesítve, ma nem beszélhetjük meg a részleteket. De köszönöm, hogy megosztották a nézeteiket és a véleményüket, mert olyan természetű és jellegű nézeteket és véleményeket tükröztek, amelyeket az uniós polgári kezdeményezés előkészítése során gyűjtöttünk össze.
Nagyon sok dologban egyetértünk. Az első egyértelműen az átláthatóság. Biztosíthatom Önöket arról, hogy olyan megoldást keresünk, amely a kezdeményezés Bizottságnál történő regisztrálásán keresztül garantálja, hogy ismerni fogjuk a szervezőket és finanszírozásuk módját. Erős jelzést kapnánk arra vonatkozóan, hogy a kezdeményezés valóban eredeti, valóban polgári, és valóban európai. Úgy gondolom, ezeket mind tartalmaznia kell, hogy az új eszköz használata jól és sikeresen történjen.
A gyakorlatiasság kérdésében is egyetértünk. Felhasználóbarát rendszert szeretnénk. Olyan rendszert kívánunk létrehozni, amelyben a polgárok nem érzik úgy, hogy az aláírásokat csak bonyolult eljárás során lehet leadni vagy összegyűjteni. Megvizsgáljuk ezeket a lehetőségeket, és természetesen megnézzük, hogy a modern információs technológiát - amely annyira jellemző évszázadunkra - hogyan használhatjuk fel.
Egyértelmű, hogy az aláírások hitelesítésének rendszere tagállamonként különbözik. A nyilvános konzultációk során összegyűjtött válaszokból egyértelműen kiderült, hogy a polgárok bizonyos fokú egységességet szeretnének az aláírások hitelesítésével és összegyűjtésével kapcsolatban. A tagállamoktól ugyanakkor az az egyértelmű válasz érkezett, hogy a rendszer ne legyen túl megterhelő és bonyolult a nemzeti hatóságok számára, mivel a tagállamok feladata hitelesíteni azt, hogy a polgári kezdeményezéshez összegyűjtött aláírások valódiak és eredetiek.
Figyelmesen hallgattam kérésüket, hogy legyenek egyértelmű eljárások arra is, amint a kezdeményezés sikeres és az aláírások összegyűltek. Szeretném biztosítani Önöket arról, hogy ezeket mind megtesszük. A javaslatban egyértelmű határidők állnak majd azzal kapcsolatban, hogy mikor, hogyan és milyen időkereten belül kell a Bizottságnak intézkednie sikeres polgári kezdeményezés esetén.
Ahogy hallhattuk a véleményeket, azt hiszem, egyetérthetünk abban, hogy a legnehezebben kezelhető kérdés az elfogadhatósággal kapcsolatos. Hogyan találhatunk olyan módszert, amellyel elkerülhetjük a polgárok csalódottságát, hogyan védhetjük meg az EU értékeit, és hogyan érhetjük el, hogy az uniós polgári kezdeményezést komolyan kezeljék, és az valódi maradjon? Biztosíthatom Önöket afelől, hogy nincsenek egyszerű válaszok ezekre a kérdésekre, és ezekre az egymásnak némileg ellentmondó kérelmekre.
A Bizottság kivizsgálja, hogy miként lehet már a kezdetektől védeni az európai értékeket és az emberi jogokat. Azt is szeretnénk ugyanakkor látni, hogy a polgári kezdeményezés a siker valódi lehetőségét hordozza.
Szeretnénk elkerülni a visszaéléseket, amikor minden második héten kezdeményezési javaslatokat nyújtanak be valami értelmetlen üggyel kapcsolatban, amellyel kapcsolatosan véleményt kell mondani az elfogadhatóságáról, majd azt megfellebbezik a Bíróságon. El kell kerülni az olyan kezdeményezéseket, amelyek benyújtásának célja, hogy a szervezői támogatáshoz jussanak negatív politikai céljaik eléréséhez. Ezt is figyelembe kell vennünk. Remélem, megtaláljuk a megfelelő egyensúlyt, hogy az elfogadhatósági vizsgálat megfelelően arányos legyen.
Hogy röviden válaszoljak Durant alelnök úrnak a civil társadalommal folytatott kommunikációval kapcsolatos kérdésére: úgy gondolom, hogy az uniós polgári kezdeményezés a legjobb válasz. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság nagyon jól strukturált párbeszédet szervezett, és elég hosszadalmas vitát folytattam velük két héttel ezelőtt. Úgy gondolom, hogy az ésszerű jogalkotási javaslatokon keresztül élénk és nyilvános konzultációk folynak. Ezt még jobban kiszélesítjük, és gyakrabban használjuk a jövőben.
Az időre tekintettel hadd fejezzem be azzal, hogy hamar szeretnék visszatérni a javaslattal. Várom az üggyel kapcsolatos közös megbeszéléseket, és remélem, hogy a folyamat dinamikus és gyors lesz, így a lehető leghamarabb jóváhagyhatjuk ezt a nagyon fontos eszközt.
Elnök
A napirendi pont ezzel lezárul.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Rareş-Lucian Niculescu
írásban. - (RO) Kétségtelenül örvendetes az uniós polgári kezdeményezés új jogszabályi kerete. A polgároknak már régóta rendelkezniük kellene egy ilyen eszközzel. De osztom a ma felszólalók véleményét is, miszerint a polgári kezdeményezés végrehajtásánál alkalmazott szabályozás legyen egyszerű, hozzáférhető, könnyen érthető, és a lehető kevesebb bürokráciát kelljen alkalmazni. Csak így lehet a polgári kezdeményezés az európaiak számára elérhető megfelelő eszköz, amellyel hallathatják a hangjukat. Csak így közeledhet sikeresen az EU polgáraihoz, és így lehet demokratikusabb.
Joanna Senyszyn
írásban. - (PL) A Lisszaboni Szerződés azzal a joggal ruházza fel az Európai Unió polgárait, hogy jogalkotási kezdeményezéseket javasolhatnak. Ez az egyik legfontosabb lépés a civil demokrácia építéséhez és a polgároknak az EU döntéshozatali folyamatába való közvetlen bevonásához. A uniós polgári kezdeményezés hozzájárulhat ahhoz, hogy csökkenjen a szakadék az intézmények és a polgárok között, és elősegítheti az európai civil társadalom fejlődését. Ezért alapvető fontosságú, hogy gyorsan fogadjuk el a kezdeményezés előterjesztésére vonatkozó folyamatról, feltételekről és eljárásokról szóló rendeletet. Az Európai Unió polgárai már alig várják.
Az uniós polgári kezdeményezés lényege, hogy a polgárok fokozottabban részt vegyenek az európai jogalkotásban. Ezért szeretném felvetni a polgári kezdeményezéssel kapcsolatban az elektronikus aláírás kérdését, amivel tovább növelhetnénk az európai politika iránti érdeklődést. Mivel már az interneten keresztül is szavazhatunk, és banki műveleteinket is online intézzük, biztosan létre tudunk hozni egy olyan biztonságos rendszert, amellyel azonosítani lehet a digitális aláírásokat.
Az eljárások átláthatósága is nagyon fontos. A kezdeményezőknek nyilvánosan felelősséget kell vállalniuk az aláírás-gyűjtési kampány finanszírozásának átláthatóságáért. Még egy ilyen kampány kritériumainak egyértelmű megállapítása sem jelent garanciát az euroszkeptikusok visszaélései ellen, akiknek komoly pénzügyi erőforrásaik segítségével nem okoz gondot egymillió aláírás összegyűjtése, ahogyan azt a legutóbbi európai parlamenti választási kampány mutatta. Egy megoldás lehet, hogy kötelezzük a kezdeményezőket, hogy tartsanak fenn egy olyan weboldalt, amelyen megtalálhatók a pénzügyi adatok, például a bevételi források, kiadások és a pénzügyi beszámolók.
Jarosław Leszek Wałęsa
írásban. - (PL) A mai vita újabb lépés az uniós polgári kezdeményezés végleges formájának kialakításában. A polgároknak az Európai Unió demokratikus életében való teljesebb részvételének ötlete már 2005-ben felmerült a sikertelen franciaországi és hollandiai alkotmányos népszavazásokat követően. A szavazás rámutatott az Európai Unió és a polgárok közti kommunikáció hiányára. Még a társadalmi konzultációk nemrég kiadott eredményei - kezdve az uniós polgári kezdeményezésről szóló zöld könyvvel - azt mutatják, hogy az egyes polgárok milyen alacsony fokú érdeklődést tanúsítanak. A Bizottsághoz mindösszesen 159 válasz érkezett egyénektől.
A polgári kezdeményezés lehetővé teszi számunkra, hogy változtassunk ezen a helyzeten, és nagyobb hangot adjunk a polgárainknak azáltal, hogy megadjuk nekik azt a jogot, miszerint közvetlenül felszólíthatják a Bizottságot, hogy új politikai kezdeményezésekkel álljanak elő. Ahhoz, hogy a kezdeményezés ne legyen politikai játék eszköze, nem szabad túlságosan szigorú feltételeket szabnunk a polgárok felé. De meg kell bizonyosodnunk arról, hogy a visszaélések elleni garanciák is teljesülnek. Fontos, hogy az uniós polgári kezdeményezés valóban túlmutasson a nemzeti kereteken és polgárbarát és könnyen alkalmazható eszköz legyen. Legyen egyszerű, érthető és könnyen elérhető. Ha egy kezdeményezése tervezete nem felel meg a formai követelményeknek, a benne foglalt ötletnek akkor is meg kell maradnia, és azt petíció formájában kellene előterjeszteni. A kezdeményezésbe fektetett munka és erőfeszítés így nem vész el. Ezen feltételek teljesítése lehetővé teszi az európaiak számára, hogy integrált Európánk történelme során most először valódi és közvetlen hatást gyakoroljanak az európai politika alakítására.
