Az alternatív befektetési alapok kezelői (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Gazdasági és Monetáris Bizottság részéről Jean-Paul Gauzès úr által készített jelentés az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2004/39/EK és a 2009/.../EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról - C7-0040/2009 -.
Jean-Paul Gauzès
Tisztelt elnök úr, Reynders úr, biztos úr! A ma este megvitatott szöveg, amelyet a Parlamentben holnap bocsátanak szavazásra, hosszú munka eredménye. Az Európai Bizottság 2009. április 30-án tette közzé az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelvre irányuló javaslatát. Ennek célja egy biztonságos és harmonizált uniós keretrendszer létrehozása az alapkezelők által befektetőik, üzletfeleik, a pénzügyi piac más szereplői és a pénzügyi stabilitás számára jelentett kockázatok nyomon követésére és felügyeletére, annak lehetővé tétele mellett, hogy az alapkezelők - a szigorú követelmények betartására figyelemmel - a belső piac egészében nyújthassák szolgáltatásaikat és forgalmazhassák alapjaikat.
Elnök úr, hadd álljak meg egy pillanatra! Azt szerettem volna tudni, hogy hosszú munkánkra tekintettel nem korlátozta-e felszólalásom idejét, mert úgy látom, hogy az óra nem indult el. Engem nem zavar, de úgy tisztességes, hogy felhívom erre a figyelmét.
A Parlament körülbelül 14 hónapja kapta meg a szöveget. Nyilvánvaló érdeklődést keltett az európai parlamenti képviselők körében, mivel rekordszámú - 1690 - módosítást terjesztettek elő. Nagyon széles körben bevontunk szakembereket, és az előadó közel 200 megbeszélést folytatott erről a szövegről, nem számítva a nemzeti hatóságokkal folytatott megbeszéléseket.
Különösen nehéz munka volt a ma megvitatott kompromisszumos szöveg véglegesítése. A spanyol elnökség idején, 2010 első félévében féltucatnyi informális háromoldalú egyeztetésre került sor a munka előrehaladására vonatkozó információcsere megkönnyítése érdekében. Ezalatt a Tanácsban nem született megállapodás.
A Gazdasági és Monetáris Bizottság 2010. május 17-én nagy többséggel a jelentés mellett szavazott, amely az európai parlamenti képviselők általi közös mérlegelés eredménye volt. A Parlament bevezette az arányosságot, a különböző kategóriákba tartozó alapokra vonatkozó differenciált szabályokat, a felvásárlandó társaságok saját tőkéjének és a munkahelyeknek a védelmét szolgáló szabályozást, valamint az Európai Unión kívüli székhelyű alapok és alternatívbefektetésialap-kezelők útlevélrendszerét.
Ezután tucatnyi háromoldalú egyeztetés következett. A három intézmény munkacsoportot is létrehozott, amely a belga elnökséggel és a Bizottsággal folytatott számos megbeszélés keretében kifejezetten a javaslat technikai szempontjaival foglalkozott.
2010. október 26-án került sor a végsőnek bizonyult háromoldalú egyeztetésre, az ECOFIN Tanács elnökének, Reynders úrnak és Barnier biztos úrnak az aktív részvételével, ahol megállapodás született egy kompromisszumos szövegről, amelyet az előadó szavazásra a Parlament elé terjeszthetőnek érzett.
Nem fogom részletesen ismertetni ezt a terjedelmes, technikai jellegű dokumentumot, de kiemelem a leglényegesebb pontokat. Az irányelv kötelezővé fogja tenni az Európai Unióban található alternatívbefektetésialap-kezelők engedélyezését vagy nyilvántartásba vételét, valamint operatív és szervezeti követelményeknek, magatartási kódexeknek és átláthatósági szabályoknak való megfelelését, továbbá a tagállami illetékes hatóságok és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA) joghatósága alá helyezi őket, amelyek felügyeletet gyakorolnak, és szankciókat szabnak ki.
Egy Európán belüli útlevél révén biztosít számukra hozzáférést az Unió belső piacához, ahol kezelhetik és forgalmazhatják termékeiket. Végül az Európai Unión kívüli alapkezelők is jogosultak lehetnek az útlevélre, feltéve hogy megfelelnek ugyanazoknak a követelményeknek, mint az Európai Unióban székhellyel rendelkező alapkezelők. Az előadó, az árnyékelőadók, az akkori elnökség és a Bizottság közötti számos megbeszélés, valamint intenzív eszmecsere és tárgyalás számos területen nagyon jelentősen gazdagította az eredeti javaslatot.
E tekintetben egyértelművé kell tennem, hogy az előrelépést, amelyre a Parlament törekedett, a tárgyalások során fokozatosan sikerült elérni, és természetesen nem csak az utolsó háromoldalú egyeztetésen, amelynek során történt néhány kiigazítás, de politikai szinten ez az egyeztetés volt a döntő.
Most pedig szeretném hangsúlyozni azokat a területeket, ahol a Parlament beavatkozása meghatározó volt. Először is, két rendkívüli politikai jelentőségű ügyben, a harmadik országokhoz fűződő kapcsolatokat illetően jóváhagyták az útlevél létezését és megvalósítását az Európai Unión kívül rezidens alapkezelők számára is - nos, igazán nem értem, mert rendszerint négy percet kapok. Megállapították az útlevél kiadásának konkrét feltételeit. A magántőke-alapok tekintetében a Parlamentnek sikerült gondoskodnia arról, hogy az irányelv tartalmazzon a felvásárlandó társaság lehetséges vagyon-kimazsolázásának megelőzését célzó rendelkezéseket, valamint konkrét szabályokat is a felvásárlandó társaságokkal, munkavállalóikkal és képviselőikkel kapcsolatos bejelentési kötelezettségek tekintetében.
Tekintettel az óra szabálytalan működésére, nem térek vissza néhány olyan rendelkezésre, amelyet a Parlament óhajának megfelelően sikerült elérni. Egyszerűen annyit mondok, hogy a Parlament ennél ugyan messzebb szeretett volna jutni, de legalább képes volt úgy befolyásolni a tárgyalásokat, hogy erősítse az ESMA szerepét. Az elfogadott megoldások mindazonáltal jelentős előrelépést jelentenek az európai szintű ellenőrzés javítása felé. A Parlament gondosan ügyelt a Tanács és a Parlament hatásköreinek erősítésére a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok Bizottság általi elfogadásának folyamatában.
A Parlament többsége a passzív értékesítés nagyon szigorú ellenőrzését, vagy akár annak megtiltását látta volna jónak. Fontos első lépést jelent annak az elvnek a preambulumba való belefoglalása, hogy a szakmai befektetőknek átvilágítást kell végezniük, amikor az Európai Unión kívüli alapokba fektetnek be.
Nos, tisztelt elnök úr, Reynders úr, biztos úr, ezt szerettem volna elmondani a vita elindítása kapcsán. Végezetül hadd ragadjam meg ezt a kétperces lehetőséget arra, hogy mindenkinek köszönetet mondjak, akinek része volt ebben a sikerben.
(Taps)
Elnök
Gauzès úr, addig beszélhet, ameddig csak akar, ha megvédi a londoni City érdekeit.
Didier Reynders
Tisztelt elnök úr, Gauzès úr, hölgyeim és uraim! Ismét öröm számumra, hogy újra megjelenhetek Önök előtt, mivel a pénzügyi szektorban bevezetni kívánt reformcsomag egyik további részét vitatják meg. Az Önök elé terjesztett jelentés a felügyeleti csomag része, amelyet - mint tudják - a Tanács már egyhangúlag elfogadott.
A befektetési alapok esetében ismét ugyanígy egyhangúlag haladtunk előre a Tanácsban, Önök pedig nagyon nagy többséggel fogadták el a felügyeleti csomagot. Remélem, hogy ugyanilyen nagy többség lesz az eredmény a befektetési alapokra vonatkozó résznél is.
Ez az irányelv elsőként vezet be európai szabályozást az alternatív befektetési alapok kezelői - elsősorban a fedezeti alapok és a magántőke-alapok tekintetében, amelyekről sokszor beszéltünk már. Ezek a vállalatok, amelyek hasznosak az európai gazdaság számára, eddig nem tartoztak európai szinten semmilyen felügyelet vagy meghatározott szabályozás hatálya alá. A jelenlegi javaslat teljes mértékben megfelel Barnier biztos úr kívánságának - amely egyezik saját kívánságommal is -, és hatékony, megfelelő szabályozás és felügyelet alá von minden szereplőt és pénzügyi tevékenységet, amely jelentős kockázatot jelent.
Európa ezzel az irányelvvel újabb lépést tesz a G20-csoportban hozott döntések teljes körű végrehajtása felé. A G20-csúcstalálkozó előestéjén ez erőteljes jelzés Európa részéről a világ többi részének. Mint mondtam, ez a szöveg teljes mértékben beágyazódik az új európai felügyeleti keretbe, és erősíti az ESMA szerepét az alternatívbefektetésialap-kezelők szabályozásában.
Az Önök remélhetőleg a javaslat mellett leadott szavazatainak köszönhetően ezeknek az alapoknak a kezelőire következetes és nagyrészt új szabályok fognak vonatkozni, amelyek célja a felügyeletekkel, a befektetőkkel, a vállalatokkal és az egyes ilyen alapok által felvásárolt vállalatok munkavállalóival kapcsolatos átláthatóság növelése. A magántőke-társaságoknak be kell majd jelenteniük jelenlétüket a felvásárolt vállalatokban, és tájékoztatniuk kell az alkalmazottakat, különösen a vállalkozással kapcsolatos jövőbeni stratégiájukról és a munkahelyekkel kapcsolatos lehetséges következményekről. Az irányelv a befektetők védelmének növelésére is törekszik. A letétkezelői funkció például jelentősen erősödni fog, akárcsak a kockázatkezelés. Mostantól ellenőrizni fogják a tőkeáttételt, a javadalmazási módszert és a felelősségek átruházását.
Az irányelv célja e szektorban a belső piac bővítése is, különösen egy Európán belüli útlevél bevezetésével, amely meg fogja könnyíteni a határokon átnyúló tranzakciókat, ami a gazdaság egészének hasznára válik. Egy harmadik országoknak szóló útlevelet is bevezetnek a nemzetközi szinten egyenlő versenyfeltételek fenntartása érdekében, az "azonos jogok, azonos kötelezettségek” elvének betartásával. Örülünk az irányelv igazi európai jellegének, amely nagyfokú védelmet és átláthatóságot garantál, amellett, hogy továbbra is ösztönzi az Európába történő befektetést. A szigorú ellenőrzéseken alapuló és az európai felügyeleti hatóságoknak központi szerepet adó útlevélrendszer megbízható és hatékony szabályozási alapot biztosít a szektor számára, amelynek a növekedés fellendítésében várható szerepe nem becsülhető le.
A pénzügyi szektor reformprogramjának többi eleméhez hasonlóan az irányelv célja globálisabb szinten a további pénzügyi válságok megelőzése vagy legalább nagyságrendjük korlátozása is. Szeretném tisztázni, hogy a Parlament és a Tanács közötti megállapodás, amely remélem, a lehető legszélesebb körű, jelentős részben az Európai Parlament, és különösen az előadó, Gauzès úr, határozottságának, valamint az általuk elvégzett alapos munkának köszönhető.
Gauzès úr, szeretném megköszönni Önnek elszántságát, elkötelezettségét és határozottságát, amely nélkül valószínűleg nem lett volna lehetőség arra, hogy az Európai Parlament elfogadja az irányelvet.
a Tanács soros elnöke. - Tisztelt elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani Sharon Bowles asszonynak, a Gazdasági és Monetáris Bizottság elnökének is. Sok megbeszélést folytattunk a háromoldalú egyeztetések alkalmából és más fórumokon is, más szövegekről is. Ez hasznos volt, mivel bebizonyosodott, hogy egy feltétellel valósítható meg az együttdöntési folyamat, nevezetesen akkor, ha egy időben el lehet kezdeni a tárgyalásokat, egyrészről a Tanáccsal, másrészről pedig a Parlamenttel. Nagyon szépen köszönöm, hogy képes volt ezt a Parlamentben megszervezni. A Tanácsban ez nem könnyű feladat, és biztos vagyok abban, hogy a sok képviselőt számláló Parlamentben sem mindig egyszerű.
a Tanács soros elnöke. - (FR) Végezetül, elnök úr, szeretnék köszönetet mondani a svéd és a spanyol elnökségnek, valamint Barnier biztos úrnak, aki épp az imént csatlakozott hozzánk, az összes árnyékelőadónak, Goebbels úrnak, Klinz úrnak, Canfin úrnak, Kamall úrnak és végül Lehne úrnak, a szavazásra Önök elé terjesztendő módosított jelentésről folytatott termékeny és egyértelműen építő jellegű eszmecserékért.
Mostantól, elnök úr, megbízható és harmonizált keretrendszer áll majd rendelkezésre európai uniós szinten az alternatívbefektetésialap-kezelők által hordozott, befektetőiket és a pénzügyi stabilitást érintő kockázatoknak az ellenőrzésére és felügyeletére. Meggyőződésem, hogy az a bennünket hajtó vágy, hogy eredményt érjünk el, továbbra is ösztönözni fogja a jövőbeni szövegekről folyó tárgyalásokat. Ahányszor eljövök Önökhöz a Parlamentbe, elnök úr, megköszönöm Önöknek az éppen elvégzett munkát, ezúttal viszont már most szeretnék köszönetet mondani azért a munkáért, amelyet az elkövetkező hetekben fogunk elvégezni.
Gauzès úr, remélem, hogy ugyanilyen ütemben együtt tudunk majd dolgozni a hitelminősítő intézetek témájára vonatkozó megállapodás elérése érdekében is. A Tanács elnökségében soron következő utódjaim nevében és a közelmúltbeli tárgyalásokra tekintettel bízom továbbá abban, hogy előrelépést fogunk elérni e témában, de a jövőben talán más témákban is. Az időpontot már kitűztük. Mindenesetre köszönöm az e jelentéssel kapcsolatban végzett munkát.
(Taps)
Michel Barnier
Tisztelt elnök úr! Először is szeretnék Önöktől, hölgyeim és uraim, elnézést kérni, amiért néhány perccel később csatlakoztam csak Önökhöz.
A belga elnökség annyira dinamikus, hogy ugyanabban az időpontban, amikor erre a fontos vitára, az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelv vitájára sor kerül, folyik egy vita a Versenyképességi Tanácsban is egy másik fontos témáról, az európai szabadalomról, és ezért csak most tudtam eljönni a Tanácsból és visszatérni ide - egyelőre nem tudom, milyen állapotban, de megteszem, ami tőlem telik. Nem tudok kétfelé szakadni.
Gauzès úr, akinek a meggyőződéseit ismerem, de akit nem tudtam meghallgatni, minden bizonnyal meg fog nekem bocsátani. Szeretnék neki köszönetet mondani és gratulálni, mint ahogyan az összes koordinátornak és árnyékelőadónak is, és természetesen, ahogyan Reynders úr az előbb mondta, a belga elnökségnek és az egész csapatnak is, a nagyon fontos és nagyon állhatatos munkáért, amelyet az elmúlt néhány hét során elvégeztek, illetve amelyet korábban a többi elnökség elvégzett.
Immár közel 15 vagy 18 hónapja vitázunk erről a témáról, és a Parlament szavazásával nagyon közel kerültünk ahhoz, hogy ezt az ésszerű megállapodást hatályba léptessük. A Parlament ma összeült, hogy megvitassa, holnap pedig azért fog összeülni, hogy szavazzon róla. Erre a plenáris ülésen történő szavazásra, hölgyeim és uraim, a szöuli G20-csúcstalálkozó előestéjén kerül sor, és ez nagyszerű lehetőséget ad annak demonstrálására, hogy képesek vagyunk együtt cselekedni, közös célkitűzéseket végrehajtani és a közvetlenül a válság után meghozott döntéseket is végrehajtani - és ez a válság a pénzügyi, gazdasági, emberi és szociális következményeket tekintve még nem ért véget -, azokat a döntéseket, amelyeket a legmagasabb nemzetközi szinten, a G20-ban hoztak meg.
A felügyeleti csomagról történő megállapodást követően, amelyet a Parlament elkötelezettségének és a belga elnökség kitartásának is köszönhetünk, ennek az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelvre vonatkozó megállapodásnak kell demonstrálnia azt, hogy le tudjuk vonni a válság tanulságait, képesek vagyunk intelligens jogszabályokat és hatékony felügyeletet létrehozni, amennyiben ennek létrehozása szükséges, oly módon, hogy valamennyi pénzügyi szereplő e szabályozás és ezen egyszerre megbízható és hatékony felügyelet hatálya alá tartozzon.
A tagállamok ez utóbbi javaslatról egyhangúlag megállapodtak, mint Reynders úr elmondta. Hölgyeim és uraim, szeretném elmondani, mit gondolok: ez a megállapodás nem lett volna lehetséges a Parlament közreműködése nélkül, amely jelentősen javította a most megvitatott javaslatokat.
Gauzès úr és az árnyékelőadók határozottságának köszönhetően a jelentés ma sok új elemet tartalmaz az ECOFIN Tanács által májusban eredetileg elfogadott jelentéshez képest, és a Parlament e hozzájárulásai valódi értelemben javítják ennek az irányelvre irányuló javaslatnak a minőségét. Szeretnék egyenként megemlíteni néhány elemet, amelyet kedvezőnek és jó minőségűnek tartunk.
Az első elem a magántőkére vonatkozó szabályok megerősítése, amely növelni fogja e tevékenységek átláthatóságát a felvásárolni kívánt társaságok munkavállalóival kapcsolatban, és erős biztosítékokat vezet be a vagyon-kimazsolás ellen, Önök közül sokak óhajának megfelelően, noha tudom, hogy néhányan Önök közül úgy gondolják, hogy ez nem megy eléggé messzire.
A második elem a harmadik országokkal kapcsolatos, valóban európai megoldás. Ezt az "azonos jogok, azonos kötelezettségek” elvén alapuló megoldást a Bizottság mindig is támogatta, és végső soron garantálni fogja, hogy az összes Európában működő alapkezelőt rászorítsák az európai szabályok tiszteletben tartására.
A harmadik elem az ESMA e rendelkezésben tervbe vett kulcsszerepe, ami következetesebbé fogja tenni az alapkezelők felügyeletét, és javítani fogja az európai és harmadik országbeli útlevelek működését.
A negyedik elemet az erős kiegészítő szabályok alkotják, amelyek védeni fogják a befektetőket és a piacokat. E tekintetben szeretném megemlíteni a tőkeáttételre, a további tőkére, az alapkezelők szakmai biztosítására vonatkozó szabályokat és a letétkezelők szerepére és felelősségére vonatkozó szabályokat.
Hölgyeim és uraim! A Bizottság osztozik a passzív értékesítésre vonatkozó szabályok hiányával kapcsolatos aggodalmukban. Ez a hézag szabályaink megkerüléséhez vezethet, és ezért mi is ugyanúgy aggódunk.
A tagállamok azonban szinte egyhangúlag elleneznek e területen bármilyen szabályt, mi pedig, a kompromisszum szellemében, készek vagyunk elfogadni a jelenlegi jelentést, azzal a feltétellel, hogy ezt az ügyet felülvizsgálják, végül az irányelv keretében, és gondoskodni fogunk arról, hogy ez megtörténjen.
A Bizottság nevében még egyszer szeretném megköszönni a Parlamentnek nagyon fontos együttműködését és a jelentéshez való hozzájárulását, és Reynders úrhoz hasonlóan remélem, hogy a lehető legszélesebb megállapodást sikerül elérnünk e kompromisszummal kapcsolatban, amely nézetünk szerint még mindig dinamikus kompromisszum, és amely lehetővé teszi számunkra a G20-ban vállalt egyik kötelezettség betartását: a pénzügyi válság tanulságainak levonását.
Evelyn Regner
Tisztelt elnök úr, Reynders úr, Barnier biztos úr! Nagy munka van a hátunk mögött - mint Gauzès úr elmondta: 21 háromoldalú egyeztetésre és számos találkozóra került sor a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Jogi Bizottság előadói és árnyékelőadói között. Mindenekelőtt azonban éveken át dolgoztunk, hogy meggyőzzünk másokat. A Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportja tibeti imakerék módjára éveken át nagyon keményen igyekezett elérni, hogy a fedezeti alapokat, magántőke-alapokat és minden egyéb pénzügyi eszközt az európai szabályozás hatálya alá vonjanak. Október 26-án, éppen Ausztria nemzeti ünnepén, végre sikerült kompromisszumra jutnunk a tagállamokkal. Nem élünk ideális világban, így a kompromisszum sem tökéletes. Ez az európai jogszabály azonban az eddigi legfontosabb elem a pénzügyi piaci szabályozásban. Ezzel alternatívája lett annak a válság előtti, régi, cáfolhatatlan neoliberális érvnek, hogy "nincs más választás”, amikor a pénzügyi piac rendbetételéről és átszervezéséről van szó.
A magam részéről a következő két pontot tartom különösen fontosnak. Először is léteznek a vagyon-kimazsolázás megelőzésére szolgáló szabályok, amelyek szerint a felvásárolt vállalatok tartalékaihoz két éven át nem szabad hozzányúlni. Léteznek emellett a letétkezelők felelősségére irányadó szabályok, amelyek megakadályozzák a hosszú, átláthatatlan felelősségi láncok létrejöttét. Ezek a rendelkezések minimumszabványok, ami azt jelenti, hogy aki akarja, megteheti, hogy javít ezeken, sőt, javítania is kell ezeket. Az alternatívbefektetésialap-kezelőkre vonatkozó szabályozás ugyanakkor új lehetőséget teremt a fedezeti alapok új kultúrájának létrehozására is. Eddig különösen a kis volumenű alapok rendkívül kockázatos tranzakciókat bonyolítottak, de most meg kell változtatniuk tevékenységük folytatásának módját. Most esélyük van arra, hogy egy fenntartható üzleti modell segítségével alapozzák meg jó hírüket.
Annak érdekében, hogy ez az irányelv működjön - megjegyzendő, hogy nincsenek illúzióim, amikor ezt mondom -, a Bizottságnak szigorúan és éberen szemmel kell tartania az irányelv végrehajtását és működését, és szükség esetén a tervezettnél előbb elő kell terjesztenie az átdolgozást.
Szeretnék szívből köszönetet mondani Gauzès úrnak. Tökéletesen építő jellegű együttműködést folytattunk. Bullmann úrnak és Goebbels úrnak is szeretnék köszönetet mondani. Különösen szeretném kiemelni annak a szellemiségnek, sőt, akaratnak az érvényesülését, végül a Bizottság és a Tanács részéről is, hogy valóban építő jellegű megoldást érjünk el.
Burkhard Balz
Tisztelt elnök úr! Az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelvvel újabb fontos alapkövet fektetünk le az új, stabil európai pénzügyi piaci architektúra létrehozása felé vezető úton. Átfogó és hatékonyabb válságmegelőzésre vonatkozó felhívásunk csak akkor fejtheti ki teljes hatását, ha azt a pénzügyi szektor egészére, vagyis a korábban csak nemzeti szinten szabályozott alternatív befektetési alapokra is kiterjesztjük. Ez igen heterogén szektor, amely sok különféle típusú alapot, kockázati profilt és befektetési stratégiát foglal magában.
A Bizottság irányelvre irányuló javaslatával nem volt könnyű dolgozni, de most olyan közös kompromisszumot találtunk, amely nem veszi az összes alapot és alapkezelőt egy kalap alá, és amelyben legalább megközelítése szerint a rendszerszintű kockázatnak megfelelő differenciált szemlélet érvényesül. Ma egész Európában egységes szabványokat szabunk meg az alapkezelők jóváhagyására. Ennek kapcsán a szakmai befektetők és a letétkezelők is részt vállalnak a felelősségből. A magántőkére vonatkozó további szabályozással a portfóliótársaságok vagyonának kimazsolázását akadályozzuk meg. Nyilván nem jogos a magántőke-alapokat mint olyanokat szégyenpadra állítani, mivel fontos és egyben konstruktív szerepet töltenek be - például a kis- és középvállalkozások finanszírozásában. Most viszont meg fogjuk előzni a negatív példákat azzal, hogy a vállalat vagyonát éppen a felvásárlást követő első néhány kritikus évben meg kell őrizni.
A Parlament legnagyobb sikere minden bizonnyal a közös európai útlevél bevezetése, nemcsak az európai alapkezelők, hanem az EU-n kívül alapkezelők számára is. Ez utóbbiak csak akkor férhetnek hozzá az európai piachoz, ha a felügyeleti hatóságok közötti információcserét együttműködési megállapodás szavatolja. A jövőben emellett az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság súlyos esetekben beavatkozhat majd, és ezt azt jelenti, hogy az új jogszabállyal premierre kerül sor. Nem támaszkodhatunk a múltbeli tapasztalatokra, különösen a harmadik országokkal kapcsolatos szabályokra nézve, de úgy gondolom, hogy jó startot vettünk a hatékony felügyeleti keretrendszer irányába.
Robert Goebbels
Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! A válság kitörése után az európai csúcstalálkozó, majd a G20 felhívást indított el a fedezeti alapok pénzügyi piacát alkotó valamennyi szegmens szabályozására. A Bizottság gyorsan javaslatokat terjesztett elő, de a ritka élénk lobbitevékenység miatt egyes politikai döntéshozók vonakodtak lépni a szabályozás felé. Az Egyesült Királyság kiállt a közeli vagy távoli szigeteken található fedezeti alapok védelmében. Franciaország, a nemzetközi szabályozás önjelölt bajnoka, visszatért szokásos protekcionizmusához.
A Parlamentben elsősorban a liberálisok próbálták ellenezni ezt a jogszabályt. Verhofstadt úr rendszerint meglehetősen Európa-párti képviselőcsoportja a bizottsági javaslat egy az egyben történő elutasítását javasolta. Az előadónak, Gauzès úrnak köszönhetően, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottságban létrejött koalíciónak köszönhetően, amelyben az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoport, a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportja és Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja vett részt, és amelyet még az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja is támogatott, jelentős többséget sikerült elérni. Huszonegy háromoldalú egyeztetéssel később és Reynders úr és Barnier biztos úr személyes elkötelezettségének köszönhetően a Parlament tárgyalói egy olyan irányelvre irányuló javaslathoz jutottak, amely jelentős előrelépést jelent, különösen középtávon.
Merthogy 2018-ig várnunk kell még arra, hogy olyan belső piaccal rendelkezzünk, amely azonos kötelességeket és kötelezettségeket szab meg, valamint azonos jogokat is biztosít valamennyi alap számára. Az európai jogszabályt 2013-tól kezdődően hajtják végre. Növekedni fognak az európai szabályozó hatóság, az ESMA hatáskörei, amelyre az irányelv nem kevesebb mint 72 beavatkozási és felügyeleti hatáskört ruház. Hangsúlyozni kell, hogy ez az irányelv az első európai jogalkotási aktus, amely a fedezeti alapokat és a magántőke-alapokat szabályozza. Jelentős védelmet fog biztosítani a befektetők számára - nemcsak a szakmai befektetők, hanem a megtakarításaikat pénzügyi termékekbe befektető polgárok számára is.
Nagyon konkrét szabályok vonatkoznak majd a kockázatkezelésre és a pénzgazdálkodásra. A befektetők számára átláthatóbbá válnak az alapkezelők által követett stratégiák, és ezekről több információt kapnak. Nyomon fogják követni a tőkeáttételt, és az alapkezelőknek előre be kell majd jelenteniük az igénybe venni kívánt tőkeáttételre vonatkozó saját korlátjukat. A szabályozó hatóságok be fognak tudni avatkozni, ha túlságosan kockázatos stratégiát alkalmaznak. A vezetők arannyal futtatott javadalmazását és bónuszait korlátozni fogják, és ezeket nem lehet majd azonnal teljes egészében bekasszírozni. Az irányelv nagyobb átláthatóságot fog megszabni a magántőke-alapok tekintetében. Örömmel várjuk, hogy ezek az alapok finanszírozzák a reálgazdaságot. Az irányelv azonban komolyan korlátozni fogja a hiénákhoz hasonlatos alapokat a vállalatok szétszabdalásában. Egy kétéves időszakot határoz meg, amely alatt a felvásárolt vállalat tőkéje és tartalékának egy része nem osztható fel új tulajdonosok számára.
Ezen a "zároláson” túlmenően konzultálni fognak a vállalat személyzetével, és az alap bejegyzése szerinti országot tájékoztatni fogják a vevők üzleti stratégiájáról. Összességében, elnök úr, az irányelven lehetne még javítani, de a szocialisták és a demokraták teljes mértékben támogatják, mert mégis nagyrészt világosságot teremt majd a nemzetközi pénzügyek sötét rengetegében, amelyet az alternatív alapok eddig jelentettek.
(Taps)
Wolf Klinz
Tisztelt elnök úr! A Parlament, a Tanács és a Bizottság hosszas tárgyalási fordulók után végre megállapodásra jutott az alternatívbefektetésialap-kezelők szabályozására vonatkozó közös szövegről. Ezt örvendetesnek tartom, és ki kell javítanom Goebbels urat: azért akartuk visszaküldeni az eredeti javaslatot, mert úgy gondoltuk, hogy az alternatív befektetési alapok annyira változatosak - fedezeti alapok, magántőke-alapok és ingatlanalapok -, hogy ezeket mind külön szükséges szabályozni. Mindazonáltal most olyan szöveg van előttünk, amelyet teljes mértékben el tudunk fogadni és támogatunk. A mindent felölelő megközelítést, amelyet először zavarónak tartottunk, a legfontosabb elemek vonatkozásában módosították. Így ezzel már nincs problémánk.
Az irányelvnek az volt a célja, hogy nagyobb átláthatóságot teremtsen a felügyeleti szervek, de mindenekelőtt a befektetők számára, hogy kellő időben, korai szakaszban képesek legyenek felismerni a rendszerszintű kockázatokat, és hogy ennek megfelelően képesek legyenek ezeket kezelni. Jómagam személy szerint az olyan szabályokat részesítem előnyben, amelyekhez az EU-ban működő összes alapkezelőnek tartania kell magát. Nem tetszik ugyanakkor az az elképzelés, hogy Európát erőddé, sőt, börtönné tegyük, vagy hogy a befektetni kívánó európai intézmények ne tudják ezt megtenni Európán kívül. Ezért kezdetben nem tudtuk támogatni a bizottságban ismertetett javaslatot. A most elért kompromisszum megoldja ezt a problémát. Azt ígéri, hogy nyitottak maradnak a piacok.
Kezdeti elutasításunk egy másik okát a magántőke-alapokkal kapcsolatos szabályozás jelentette, amely e területen valóban versenytorzuláshoz vezetett volna. A magántőke-alapokra vonatkozó követelmények eredeti megfogalmazásukban még a jegyzett társaságokat is egyértelmű hátrányba hozták volna. A most előttünk lévő kompromisszum kiküszöböli ezt a hiányosságot, és megakadályozza a vagyon-kimazsolázást, amit kifejezetten örvendetesnek tartunk.
Összességében tehát nagyon elégedettek vagyunk a javaslattal. Egyértelmű keretfeltételeket és szabályokat teremt az alternatívbefektetésialap-kezelők számára. Nagyobb átláthatóságot fog biztosítani a rendszerszintű kockázatok azonosításához. Ezáltal nagyobb stabilitásról is gondoskodik majd. Erősíteni fogja a belső piacot, mert bevezeti az uniós útlevelet, amelyet egy átmeneti időszakot követően az Európán kívüli alapkezelők számára is bevezetnek. Biztosítani fogja a világos, torzítatlan versenyt. Végezetül pedig egyértelmű, új feladatot állapít meg az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA) számára.
Azzal fejezem be felszólalásomat, hogy szeretnék köszönetet mondani nemcsak képviselőtársaimnak, hanem mindenekelőtt a belga elnökségnek is, amely fáradhatatlan erőfeszítései révén sikerre vitte ezt az ügyet.
Sven Giegold
Tisztelt elnök úr! Ez az alternatívbefektetésialap-kezelőkre vonatkozó szabályozás elsőként teremt valamelyest átláthatóságot és szabályokat a fedezeti alapok és az alternatív befektetési alapok átjárhatatlan sűrűjében. Sajnos, ezek a szabályok továbbra sem teljesek. A passzív értékesítés révén továbbra is lehetőség van szabályozatlan termékek forgalomba hozatalára a belső piacon. Az ilyen termékek piaci hozzáférését alapvetően nem korlátozták hatékonyan. Európa tehát elszalasztott egy lehetőséget arra, hogy szabályait világszerte kiterjessze, és egységes szabályozást érjen el.
Másodszor, a Parlament óhajaival ellentétben, sajnos, az alapok tekintetében nem írták elő európai szinten hatékonyan a kiegyensúlyozott költségvetés szabályát. Továbbra is a nemzeti szabályoktól függ annak a korlátnak a megállapítása, hogy az alapok mennyire adósodhatnak el, és ez azt is jelenti, hogy nem tanulunk a válságból. Ennek következtében e szabályozást illetően nemzeti lesiklóversenyre számíthatunk.
Ami számunkra még egyszer döntő, az az, hogy a társaságok vagyonának magántőke-alapok általi kimazsolázását nem sikerült hatékonyan megakadályozni. Természetesen léteznek olyan magántőke-befektetések, amelyek célszerűek a társaságok számára. A most megállapításra kerülő szabályok azonban sajnos messze nem megfelelőek. A munkavállalók joggal elvárt tájékoztatáshoz való jogai szintén nem hatékonyak, mint ahogyan a kis- és középvállalkozások ilyen típusú vagyon-kimazsolázással szembeni védelme sem. Ebben az esetben ezért nehéz magyarázattal szolgálni a választók felé. Sajnos, ez a helyzet, amelyért a felelősség nem a Parlamentet terheli, hanem elsősorban az érintett szektor által folytatott intenzív lobbitevékenységet, amely különösen nagy sikert ért el az Egyesült Királyság kormányánál, a francia kormánynál, és szomorúan, de azt kell mondanom, hogy bizonyos fokig a német kormánynál. Ez a lobbi itt, a Parlamentben is képviseltette magát a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport révén.
Nem támogathatjuk ezt a javaslatot, mert precedenst teremtene arra, hogy a Parlament elmulasztja hatékony szabályok végrehajtását. Nem állhatunk emelt fővel a választóink előtt, és nem mondhatjuk, hogy sikerült hatékonyan szabályoznunk ezt az árnyékvilágot. Reméljük, hogy az irányelv felülvizsgálata során sikerül majd bizonyos előrelépést elérni. Még egyszer szeretnék nagy köszönetet mondani, különösen a parlamenti képviselőtársakkal való együttműködésért.
Syed Kamall
az ECR képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Kezdhetem mindjárt Barnier biztos úr kemény erőfeszítéseinek méltatásával? Nagyon köszönöm, hogy eljött Londonba, és találkozott a fedezeti alapok és a magántőke-alapok vezetőivel, és meghallgatta aggályaikat. A belga elnökségnek is szeretnék köszönetet mondani munkájáért, mint korábban már néhány képviselőtársam is tette, ahogyan Gauzès úrnak és a többi árnyékelőadónak is. Másoknak már nem mondok köszönetet, mert kifutok az időből, mivel mindössze egyetlen percem van.
Fontosnak tartom, hogy megvizsgáljuk a kérdéseket, és megnézzük, meddig jutottunk tizennyolc hónap alatt. Az eredeti tervezet egyik legkritikusabb bírálója voltam. Különösen az olyan kérdéseket illetően, mint a hatály, ez egy olyan irányelvnek tűnt, amely mindent egy kaptafára kíván ráhúzni, és azonos szabályokat kíván alkalmazni az alapok összes fajtájára - nemcsak a fedezeti alapokra és a magántőke-alapokra, hanem az egyesült királyságbeli befektetési társaságokra is, amelyek 150 éve működnek rendszerszintű kockázat nélkül. Mi ott jobb helyzetben vagyunk.
Elégedett vagyok a harmadik országok hozzáférése tekintetében elért eredménnyel: sikerült megőriznünk a piacok nyitottságát, és lehetővé tenni az uniós befektetők számára, hogy továbbra is befektessenek nem uniós alapokba. Olyan fokú átláthatósággal rendelkezünk, amely nem okoz jelentős hátrányt a magántőke-alapok számára az állami befektetési alapokkal szemben, és jobb pozícióba kerültünk a letétkezelők felelősségét illetően, ahol nem koncentráljuk a rendszerszintű kockázatot.
Összességében senki sem mondaná, hogy tökéletes az irányelv, de véleményem szerint működőképes kompromisszumot kaptunk. Remélem, hogy a Parlament többsége támogatni fogja Gauzès urat, az előadót, valamint a többi árnyékelőadót az elvégzett munkában.
Jürgen Klute
Tisztelt elnök úr! Két észrevételt szeretnék tenni. Az első Gauzès úrnak szól. Szeretnék neki külön köszönetet mondani kiváló munkájáért és együttműködéséért. Mindazonáltal a többi árnyékelőadóval folytatott együttműködést is kivételesen jónak és építő jellegűnek találtam. Mindezt mindjárt az elején el kívántam mondani, mielőtt még rátérek a kritikus megjegyzésekre.
Elviekben el tudom fogadni és meg tudom erősíteni a Giegold úr által az imént elmondottakat. Támogathattam volna az első kompromisszumot, amelyben idén májusban állapodtunk meg a Gazdasági és Monetáris Bizottságban. Ami azt illeti, én is a határozat mellett voltam. Ami azonban a további tárgyalások eredményeképpen előállt, az - képviselőcsoportom véleménye szerint is - elfogadhatatlan, és ezt már nem tudjuk támogatni. Érzésem szerint mindenkinek jogában áll, hogy saját véleményt formáljon a kérdésről, de meglátásom szerint a Tanács ebben az esetben szerencsétlen szerepet játszott. Egy kicsit világosabban megmagyarázom, mint ahogyan már egy vagy két helyről elhangzott. Meglátásom szerint a Tanács itt elszalasztott egy lehetőséget. Jelentős mértékben engedett a pénzügyi piaci lobbinak, és minden tőle telhetőt megtett a hatékony európai szintű szabályozás megakadályozása érdekében.
Egyik reggel felhívott telefonon egy lobbista, aki azt mondta, hogy amennyiben tényleg ilyen módon kívánjuk szabályozni a magántőke-alapokat, ezzel megakadályozzuk a fejlesztési segély eljutását Afrikába. Ezzel kapcsolatban abszurdabb és homályosabb érvet már nem is lehetett volna kitalálni. Ezeknek a kérdéseknek semmi közük egymáshoz. Aki ilyen érvekkel áll elő, csak azt demonstrálja, hogy semmilyen érdeke nem fűződik a lényegre törő és hatékony szabályozáshoz.
Ez azonban nem a Parlament problémája. A Parlament részéről Gauzès úr és a többi képviselő - és ezt szeretném még egyszer hangsúlyozni - a hatékony szabályozásért küzdött. Ezt a Tanács aláásta. Még egyszer el akarom mondani, a passzív értékesítésről van szó. Ez az a pont, amelyet Giegold úr már megemlített. Ez olyan, mintha megtiltanák valakinek a heti piacon a záptojások árusítását, ha reklámozza is azokat. Ha viszont nem reklámozza a záptojásokat, csak egyszerűen kiáll velük, és eladja őket, akkor az nyilvánvalóan jogszerű. Ez egyáltalán nem különbözik attól, amit a passzív értékesítésre vonatkozó szakasz megállapít. Ez egy hézag. Európai szabályozással rendelkezünk, ami már elhangzott, és ezt én is jónak tartom. Ha azonban azt kiskapukon keresztül könnyedén meg lehet kerülni, felmerül a kérdés, hogy valójában mennyire hatékony is ez az európai szabályozás.
A magántőke-alapok eredeti szabályozása jobb volt. A mostani szabályozás viszonylag gyenge. Nagyon fontos pont - és itt is meg tudom erősíteni, amit Giegold úr elmondott - a munkaerőnek nyújtott tájékoztatás kérdése. Az eredeti kompromisszum kimondta, hogy az alapkezelők kötelesek tájékoztatni a munkavállalókat arról, hogy milyen terveik vannak a társaságokkal, amelyekbe befektettek. Ebből az az erőltetett követelmény marad meg, hogy a tulajdonosoknak tájékoztatniuk kell munkavállalóikat és az üzemi tanácsokat. Könnyű elképzelni, hogy mi sül majd ki ebből - nem túl sok. A Tanács itt elszalajtott egy lehetőséget, és remélem, hogy egy későbbi időpontban talán még lesz lehetőségünk ennek kijavítására.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Kevésbé vagyok hálás, mint az előttem felszólalók. Az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelv már kezdettől a londoni Cityt vette célba, egy olyan ágazatot, amelyet a brit hatóságok már kellő mértékben szabályoztak.
Az EU szokás szerint ismét elhibázta a célt: a bankok felelőtlen hitelnyújtása okozta az óriási hitelbuborékot és a pénzügyi válságot, nem pedig az alternatív befektetési alapok. Megelőz majd ez a szabályozás újabb válságokat? Egyáltalán nem. Viszont minden bizonnyal sikerül majd elüldözni vele az alapkezelőket Londonból. Szomorú, de nem Párizsba vagy Frankfurtba költöznek majd, hanem inkább sokkal messzebb: New Yorkba és Szingapúrba.
Megengedhetjük magunknak egy ilyen üzlet elvesztését? Persze, hogy nem, de az EU-t ez nem érdekli. Ez az irányelv jelentősen növelni fogja ezeknek az alapoknak a költségeit, csökkenteni fogja a hozamokat, és ezzel az ágazat elhagyására készteti a kisebb alapokat. Szavatoló tőkére vonatkozó követelményei meg fogják nehezíteni a magántőke-alapok életét, ennek következményeit pedig a kockázati tőkén alapuló induló vállalkozások fogják elszenvedni.
A Bizottság elég furcsa módon azt állítja, hogy az európai gazdaság növekedésének helyreállítása érdekében ösztönözni kívánja a kutatást, a fejlesztést és a vállalkozást. A kockázati tőke ösztönzése helyett viszont a közfinanszírozásba veti a bizalmát, amely túl nehézkes és alkalmatlan erre a célra.
Azt is hihetetlen látni, hogy az EU hogyan tervezte meg elefántcsonttornyából ezt az irányelvet, teljesen figyelmen kívül hagyva a szabályozás alakulását a világ többi részén, egy protekcionista és arrogáns módszert alkalmazva, amelynek keretében az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságé az utolsó szó arra vonatkozóan, hogy ki működhet Európában, és az európai alapok hol fektethetnek be.
Mi mindebben Cameron úr szerepe? Elárulta a londoni Cityt - a legfontosabb brit ágazatot. Lehetővé tette még egy hatáskör Brüsszelre történő átruházását, anélkül hogy a britek körében népszavazást tartott volna. A brit alternatívbefektetésialap-kezelők nevében csak annyit mondhatok, hogy nagyon köszönjük, Cameron úr. Ne jöjjön hozzánk azzal, hogy segítsünk a brit gazdaság fellendítésében!
Hans-Peter Martin
(DE) Tisztelt elnök úr! Mennyire szívesen állnék a választópolgárok elé, és mondanám, hogy "Igen, nagyszerű eredmény született. Végre áttörést értünk el ott, ahol - az előttem szólóval szöges ellentétben - az európaiak túlnyomó többségének véleménye szerint világos szabályokra van szükségünk.”.
Sajnálatos módon azonban ismét elszalasztottunk egy nagy lehetőséget. Ha Ön, biztos úr, már az ismertetéskor azt mondja, hogy ezt az irányelvet a tervezettnél hamarabb felül kell majd vizsgálni, és ha különböző felszólalók most azt mondják, hogy "Minden a Tanács hibája, de mi, az Európai Parlament, a jó oldalon állunk”, akkor fel kell tennem a kérdést: miért nem mondunk holnap egyszerűen nemet? Miért engedjük meg, hogy az európai alternatívbefektetés-kezelők struktúrája továbbra is tele legyen hézaggal, éppen a passzív értékesítés miatt? Miért nem tartjuk magunkat a német szövetségi kancellár oly sokszor megtapsolt mondásához: "Semmilyen termék, semmilyen szereplő, semmilyen intézmény nem maradhat szabályozatlanul”? Hogy lehet az, hogy éppen arra reagálva, amire holnap rá fogunk bólintani, itt, ebben a Parlamentben azt kellett hallanunk, első alkalommal sok különböző helyről - sok különböző képviselőcsoport sok képviselőjétől -, hogy független szakértelemre van szükségünk, a "financewatch.org” kell? Tehetetlenül ki vagyunk szolgáltatva a lobbistáknak. Miért nincs bátorságunk ahhoz, hogy holnap egy nemmel jelezzük azt, amiben hiszünk, amit meg tudunk valósítani? Miért hagyjuk megint cserben éppen azokat, akiket képviselnünk kellene - gondoljunk a magántőke-alapokra és a vállalatok aláásására? Ezt rendkívül szégyenletesnek tartom, és inkább ártani, mintsem használni fog Európának és az európai elképzelésnek, amelynek nagy támogatója vagyok.
Gunnar Hökmark
Tisztelt elnök úr! Hadd gratuláljak először is Gauzès úrnak e nehéz folyamat felelősségteljes és figyelmes irányításához. Szeretném megismételni, nem utolsósorban azoknak a képviselőtársaknak a kedvéért, akik azt mondják, hogy holnap e jelentés ellen fognak szavazni, hogy a magántőke-alapok és a dinamikus pénzügyi piacok nem pusztán fontosak a versenyképes gazdaság számára, hanem egész egyszerűen nélkülözhetetlenek - ez lehet, hogy annyira nyilvánvaló, hogy nem kellene elmondani, de néha azt is el kell mondani, ami nyilvánvaló.
Szükségünk van ezekre az alapokra, és hasznosak az erős gazdaság számára. Ezért úgy gondolom, hogy a jelentés, amelyről holnap fogunk szavazni, megérdemli a támogatásunkat. Amikor a magántőke-alapokról beszélünk, a kkv-k növekedési és fejlődési lehetőségeiről beszélünk. Olyan megoldást értünk el a magántőke-alapok számára, amely semmilyen hátrányt nem jelent a magántőke-alapok számára. Biztosítani fogja számunkra a harmadik országokkal és a világ más részein történő befektetésekkel szembeni nyitottságot; nem mindig ez volt a helyzet. Ebben az értelemben javítottuk a jogszabályt.
Fontosnak tartom, hogy szűkítettük a hatályt, és a holdingtársaságoknak adott mentességgel mostantól nem foglalkozunk iparvállalatokkal. Ha elfogadtuk volna az eredeti javaslatot, azt jelentette volna, hogy több országunkban normál ipari vállalatok és struktúrák pénzügyi intézménynek minősültek volna. Ez új problémákat szült volna, nemcsak a befektetések, hanem az ipari fejlődés szempontjából is. Összességében, mint mindig, jobban is elsülhettek volna a dolgok, de a lényeg az, hogy most rendelkezésre állnak a dinamikus, az európai gazdaságot szolgáló pénzügyi piacok előfeltételei.
Udo Bullmann
(DE) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! E vitát hallgatva meg kell mondanom, hogy nagyon emlékeztet a szolgáltatási irányelvről folytatott vitára. Megmondom, miért. Képviselőtársaim a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportjából és az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportjából akkor is kijelentették, hogy egy olyan szabályozást terjesztettek elő a Parlamentben, amely nem tökéletes, nem teljes, mégis, évek óta hálásak azért, hogy azt a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportjának sikerült a Parlamentben keresztülvinnie. Ez az igazság ezzel a szabályozással kapcsolatban, amelyről holnap fogunk szavazni. A Tanács és a Bizottság által tett javaslathoz képest elvégzett javítások tulajdonképpen alapvetően Goebbels úrnak és Regner asszonynak köszönhetők, akik az ellenzék ellenében is küzdöttek itt a javításokért, Gauzès úr támogatása és kiváló együttműködése mellett, amelyet szeretnék neki megköszönni.
Országomban, Németországban valódi javulásokat fog hozni a magántőke-befektetési ágazat tekintetében itt született megállapodás a munkavállalók és a kis- és középvállalkozások számára, amelyeknek többé nem kell tartaniuk attól, hogy a tőkebefektetési ágazat semmilyen szabályt nem követő fekete bárányainak martalékául esnek. Mostanság, amikor azt olvassuk és halljuk a sajtóban, hogy az alapok ágazatának középpontja a karib-tengeri térségből Európába helyeződik át, mert a hosszú távú befektetők számára fontos, hogy jó termékekbe fektethessenek be, akkor ez igazolja e Parlament munkáját, nem pedig ellene szól.
Mielőtt azonban túl sokat beszélnénk itt a dinamizmusról, el kell mondanom, hogy képviselőcsoportom 2002 óta szorgalmazza a szabályozást. Talán valóban megnyilvánult dinamizmus, de csak az utóbbi néhány hétben. Szeretnék köszönetet mondani a Tanács soros elnökének és a biztos úrnak, mivel Önök személyesen biztosították ezt a dinamizmust. Kérem, mondják el munkatársaiknak a Tanácsban, hogy ezzel az enerváltsággal, az "igen, de” kezdetű válaszokkal és a jobb jogszabályok európai bevezetésének elutasításával nem sikerülhet keresztülvinni a derivatívákra és a fedezetlen eladásra vonatkozó következő jogszabályokat. Itt változás szükséges - és ez felhívás a Parlament részéről.
Sharon Bowles
Tisztelt elnök úr! Erről az irányelvről hosszú és nehéz megbeszélések folytak a bizottságban, a háromoldalú egyeztetések során és a tagállamokkal, a médiával, a kockázatitőke-befektetőkkel és mindenfajta alapkezelővel. Érdekes módon éppen azok a tagállamok aggodalmaskodtak a leginkább a fedezeti alapok tevékenysége miatt, amelyek egyáltalán nem rendelkeztek szabályozással a fedezeti alapok kezelőire nézve, sem a tevékenység folytatására vonatkozó szabályokkal, amelyek leállították volna egyes, csak szakmai befektetők számára alkalmas termékek lakossági befektetőknek történő eladását. Hasonlóképpen azokat a tagállamokat aggasztotta a leginkább a vagyon-kimazsolázás és az ellenséges vállalatfelvásárlás, amelyek a részesedésszerzés bejelentése tekintetében alacsonyabb küszöbértékkel rendelkeznek, és amelyekben nem írják elő az árfolyamkülönbözeti szerződések bejelentését.
Bárhol járnak az EU-ban, találkoznak védelemmel - és ez így helyes. A felügyeleti architektúrában nagy lépést tettünk a közös szabálykönyv felé. Az alternatívbefektetésialap-kezelőkkel kapcsolatosan az a tanulság, hogy a legjobb gyakorlatok korai megosztása érdekében is lépéseket kell tennünk.
Ezért azt üzenem a Citynek, saját tagállamomnak, az Egyesült Királyságnak: legyen éber, amikor olyan piaci szabályozás teljes skálájának Európába történő exportálását mozdítja elő, amelyeknek saját maga már megfelel. A végtermék nem biztos, hogy ugyanaz lesz, és ezért neki korrekciót kell majd végeznie, és attól tartok, hogy ez bizonyos költségekkel jár. De ennek a legjobb gyakorlatnak a megosztása, az elképzelések korai exportálása alkalmas módja annak, hogy elkerüljük a későbbi szakaszban a jogszabály okozta traumát.
Mindezeket számba véve a végeredmény egy nyitott és ésszerűen kiegyensúlyozott jogszabály. Nem tér el a társasági jogi normáktól. Nem tökéletes, és természetesen nem annyira lényegre törő, mint szeretném, de tekintettel a körülményekre, jó eredményként el tudom fogadni. Szeretnék személyesen köszönetet mondani Reynders miniszter úrnak és Barnier biztos úrnak a háromoldalú egyeztetéseken tanúsított nagyon fontos és tevékeny részvételükért.
Kay Swinburne
Tisztelt elnök úr! Az ABAK-okról szóló irányelv volt a legelső jogszabály, amely az íróasztalomra került, miután tizennyolc hónappal ezelőtt első alkalommal megválasztottak, ezért valójában megkönnyebbülés azt látni, hogy ezen a héten végre keresztüljut a plenáris ülésen, most, hogy végre megállapodásra jutottunk. Az útlevélrendszer bevezetése az alternatív befektetési alapok számára, hogy azok az egész EU-ban a működésükre irányadó, közös szabálykönyv szerint működjenek, egy újabb értékes tégla a pénzügyi szolgáltatások valódi egységes európai piacának megteremtése során, és ezt az ágazatnak a jelenlegi módosított formájában üdvözölnie kellene.
Egykori egyesült királyságbeli, szabályozott alapkezelőként most remélem, hogy ez a jogszabály hamarosan világszerte a szabályozás jó minőségének fémjele lesz a befektetők számára, akárcsak az UCITS, a múltban és jelenleg is, világszerte.
Remélem azonban, hogy mindenki, aki részt vett a folyamatban, levont menetközben bizonyos tanulságokat a jobb szabályozás elveit illetően. Egyértelmű, hogy ezt az irányelvet nem lehet a jobb szabályozás példájaként mutogatni, és tekintettel a pénzügyi jogalkotás kiterjedt napirendjére az elkövetkező hónapok során, remélem, el tudjuk kerülni ennek a nem hatékony folyamatnak a megismétlődését.
Astrid Lulling
(FR) Tisztelt elnök úr! Az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelv előkészítése során mindig az összes alapkezelővel szembeni egyenlő bánásmód mellett érveltem, függetlenül attól, hogy az Európai Unióból származnak-e. Ez nyilvánvalónak tűnhet, de a gyakorlatban számtalan nehézség merült fel.
A ma ismertetett szöveg kielégítő. Szeretnék köszönetet mondani a tárgyalóknak, különösen előadónknak, Gauzès úrnak, akit e nehéz vajúdás után bizonyosan megilletne a jól megérdemelt szülői szabadság.
Szeretném hangsúlyozni, hogy a harmadik országokkal szembeni bánásmód két különböző módon szemlélhető, attól függően, hogy az Európai Unión belül vagy kívül vagyunk. Nagyrészt az Európai Parlament erőfeszítéseinek köszönhetően az Európai Unióban értékesített összes alap lényegében hasonló szabályok hatálya alá fog tartozni. Így elmondhatjuk, hogy többé-kevésbé egyenlő versenyfeltételek állnak fenn.
Mindazonáltal az átmeneti időszak alatt a nem uniós szervezetek a nemzeti befektetési szabályokat alkalmazhatják majd, míg az uniós alapok és alapkezelők az irányelv hatálya alá fognak tartozni, amely többnyire szigorúbb. Más a helyzet az Európai Unión kívüli piacok esetében: az európai alapok és kezelőik továbbra is az irányelv hatálya alá fognak tartozni, a harmadik országok alapjai viszont nem. Következésképpen sokkal nehezebb lesz európai termékeket forgalmazni a világ többi részében, mert kevésbé lesznek rugalmasak és többe fognak kerülni. Tudatában kell lennünk ennek az egyenlőtlenségnek, noha az ebben a konkrét esetben elkerülhetetlen volt.
Ami a letétkezelőket illeti, tekintettel arra, hogy számukra is további korlátozásokat szabunk meg, konkrétan új felelősségek formájában, a magasabb költségek szükségszerűen messzemenő ágazati változásokhoz fognak vezetni. Tisztelt elnök úr! Ezt nem azért mondom, hogy ellenvéleményemnek adjak hangot, inkább azt szeretném hangsúlyozni, hogy ez az új jogszabály nem jelent minden bajra gyógyírt. Végre kell hajtani, de problémák is adódnak majd belőle, és ezt fel kell ismernünk.
Ivo Strejček
(CS) A fedezeti alapok és a magántőke-alapok felbukkanása a pénzügyi piacok már a pénzügyi válság kitörése előtt is szigorú szabályozásának következménye volt. A pénzügyi intézmények ezeket az eszközöket a tőkepiaci szabályok megkerülésére használták. Tehát nem az alternatív befektetési alapok a válság fő okai, hanem a létező szabályozás sokfélesége, amit a mai még szigorúbb szabályozással megoldunk. A tőke képes rugalmasan reagálni, és nagyon mobilis. A kormányzati beavatkozás nem fogja megállítani, és ha a szabályozás túl szigorú, akkor rákényszeríti a pénzügyi szolgáltatások e szegmensét arra, hogy vagy elhagyja az Európai Uniót, vagy új, még mindig nem szabályozott formákat találjon. Magabiztosan kijelenthető, hogy az általunk megvitatott anyag lehet ugyan a múltra adott reakció, de nem csökkenti a jövőbeni válságok kockázatát. Mindazonáltal úgy vélem, hogy Gauzès úr és társai jó munkát végeztek.
Alfredo Pallone
(IT) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Először is magától értetődik, hogy köszönetet kell mondanom a tárgyalóknak, és különösen Gauzès úrnak, az árnyékelőadókkal együtt, az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelvvel kapcsolatban elért kiváló munkáért, amely biztosítja, hogy az alapok az Európai Unió egészében végre egységes szabálykészlet alapján működjenek.
Ezek az alapok felelnek az Európában befektetett eszközök jelentős mennyiségének kezeléséért, és jelentős befolyást gyakorolhatnak a piacokra. Hatásuk nagyrészt jótékony, de tevékenységeik hozzájárulhatnak a kockázat pénzügyi rendszer egészében való elosztásához is.
Az új közös intézkedések hozzájárulnak a mai 27 különböző nemzeti rendszer felváltásához és az egységes piac lehetőségeinek erősítéséhez. Az alternatív alapok tehát bejegyzésük helyétől függetlenül élvezhetik az európai útlevél előnyeit. Ezenfelül az egységes európai rendszer meg fogja akadályozni, hogy az alapok kihasználják a kedvezőbb szabályozási rendszert kínáló államok jogszabályait. A múltban ez a gyakorlat komoly spekulációs kockázattal járt az Európai Unió egésze számára. Egyetértek az úgynevezett vagyon-kimazsolázással és a fedezetlen eladás tilalmával kapcsolatos szabályok bevezetésével is - ez két olyan pont, amely hiányzott az Európai Bizottság eredeti javaslatából.
Végül, a versenytorzulások elkerülése érdekében alapvető, hogy az Európai Unióban működő harmadik országbeli alapok is megkapják az útlevelet, és tevékenységet folytathassanak, ha betartják ugyanazokat a feltételeket, amelyek az uniós alapokra is vonatkoznak.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Először is szeretnék gratulálni az előadónak, Gauzès úrnak. Nem kerülhetett volna ma vitára ez az állásfoglalás-tervezet ennek az úriembernek és munkatársainak az ügyessége és kitartása nélkül, valamint a Bizottság és a Tanács részvétele nélkül. E jelentés mellett fogok szavazni, az általa annak révén nyújtott előny miatt, hogy a költségek, a befektetési politika és az alapoknál is felmerülő kockázatok szempontjából átláthatóvá teszi ezen alapok tevékenységét. Túlságosan is jól tudjuk, hogy átláthatóság nélkül nem beszélhetünk arról, hogy ezen alapok kezelői felelősséggel tartoznak.
Ezenfelül ezen alapok felügyeletének és ellenőrzésének bevezetésével biztosak lehetünk abban, hogy betömjük az egyik olyan rést, amelyek még mindig jelen vannak Európa pénzügyi felügyeleti struktúrájában, és ezzel közvetlenül reagálunk az európai polgárok jogos követeléseire, akiket nagyon keményen sújtott ez a világszerte bekövetkezett pénzügyi válság.
Diogo Feio
(PT) Szeretném azzal kezdeni, hogy gratulálok a biztos úrnak, a Tanács képviselőinek, az árnyékelőadóknak és különösen a Parlament előadójának. Nagyon is tisztában vagyok azzal, hogy mekkora energiát fektetett ebbe a témába, és hogy milyen nehézségeken ment keresztül, hogy lehetséges legyen a konszenzus elérése. Ezért Gauzès urat megilleti a gratuláció.
A tárgyra térve az ismertetett megoldás három fő szempontjára szeretnék rámutatni: először is, igyekszik a valós helyzetet leképezni, ami abból látható, hogy tendenciózusan lehetővé teszi az egymástól különböző kategóriák differenciált kezelését. Az alapok különböző összegűek, más-más sajátosságokkal rendelkeznek és különböző kockázatokkal járnak. Másodszor a pénzügyi stabilitásra való odafigyelés szempontját említem meg, ami a szavatoló tőke nagysága tekintetében megadott meghatározásból látható. A harmadik szempont a protekcionista trendek elleni küzdelemre való odafigyelés, amelyet fényesen demonstrál a harmadik országokkal kapcsolatos megállapodás. Röviden, ez átláthatóbb megoldás, amely a piacnak nagyobb biztonságot, a fogyasztónak pedig nagyobb védelmet kínál. Egy európaibb megoldásról van szó, egy olyan megoldásról, amely jobb a belső piacnak. A jobb szabályozás minden bizonnyal jobb piacot is jelent majd.
Miroslav Mikolášik
(SK) Szilárd meggyőződésem, hogy fontos egy módszeres keretet létrehozni az alternatív befektetési alapok nyomon követésére és felügyeletére. Ezen alapok szabályozása része a pénzügyi szektor tágabb szabályozásának, amelynek célja a pénzügyi válság megismétlődésének megelőzése.
Támogatom a benyújtott javaslatot, és szeretném hangsúlyozni, hogy ezzel nem a harmadik országbeli alternatív befektetési alapok Európai Unió országaiba való belépését kívánjuk korlátozni, hanem egységes feltételeket kívánunk megszabni, amelyeket nemcsak az alternatív befektetési alapoknak kell teljesíteniük, hanem azoknak a harmadik országoknak is, amelyekben azok székhelye található.
Mivel az információk közzététele és a felügyelet kulcselemek az irányelv céljainak teljesítésében, fontos tökéletes átláthatóságot bevezetni a felügyeleti szervek tekintetében. Szeretném azzal befejezni hozzászólásomat, hogy gratulálok Gauzes úrnak kiváló munkájához.
Zigmantas Balčytis
(LT) Köszönöm szépen, elnök úr! Először is szeretnék köszönetet mondani az Európai Bizottság képviselőinek és az előadóknak ezért a nagyon fontos dokumentumért. A pénzügyi és gazdasági válság rávilágított pénzügyi rendszerünk működésének hiányosságaira. Ma már folyik Európában azoknak a jogszabályoknak az elfogadása, amelyek uniós szinten szigorú rendszert hoznak létre, amely lehetővé fogja tenni a pénzügyi intézmények tevékenységeinek nyomon követését és értékelését, valamint szükség esetén a megfelelő ajánlások és intézkedések megtételét. Ami az alternatív alapokat illeti, a felügyeleti rendszernek ezekre is érvényesnek kell lennie. Ha nagyobb és jobb stabilitást kívánunk elérni a pénzügyi rendszerben, és növelni akarjuk a befektetők, vagyis polgáraink védelmét, akkor ezeknek az alapoknak a tevékenységeit is uniós szintű ellenőrzés és felügyelet alá kell vonni. Az összes e területen működő szereplőre azonos szabályoknak kell vonatkozniuk, és nem hagyhatunk kiskapukat az ellenőrizetlen tevékenységek számára. Tanulnunk kell a korábbi hibákból, és nem szabad újra elkövetnünk azokat. Úgy gondolom, hogy ezekből nemcsak Európa, hanem a világ összes országa tanul.
Ilda Figueiredo
(PT) Egy nagyon fontos ügyről beszélünk, különösen azokra a problémákra gondolva, amelyek az alternatív befektetési alapok e típusával a pénzügyi szektorban előfordultak. Az igazság azonban az, hogy ezek a megoldások nem adnak választ az alapvető kérdésekre. A szabályok egyértelműen nem kielégítőek, és továbbra is fennállnak jelentős spekulációs kockázati tényezők, mint majd a jövőben látni fogjuk. A felügyeletről és a szabályozásról nem elég beszélni. Egy világos álláspontra lett volna szükség, amely véget vet a pénzügyi derivatíváknak és a fedezeti alapoknak, a teljes pénzügyi szektor és különösen a pénzügyi tranzakciók feletti hatékony nyilvános és politikai ellenőrzés biztosítása mellett, ideértve az adóparadicsomok globális szinten történő megszüntetését. Az Európai Uniónak jó példával kell elöljárnia.
Seán Kelly
(GA) Tisztelt elnök asszony! A többi felszólalóhoz hasonlóan én is szeretnék gratulálni Barnier biztos úrnak, a belga elnökségnek és Jean-Paul Gauzès úrnak az elvégzett jó munkához. Jean-Paul Gauzès már említett néhány példát erre a jó munkára.
Elmondta, hogy 1170 módosításra, 200 megkérdezésre és fél tucat háromoldalú egyeztetésre került sor. Ez minden bizonnyal kemény munkát jelent, amely remélhetőleg meg fog térülni.
A II. Világháború után a vezetők - Schuman és mások - azt mondták, hogy ez soha nem következhet be újra. Most, 60 évvel később ugyanezt mondjuk a gazdasági válságból, valamint a felügyelet és szabályozás kudarcából adódóan. Szerencsére az új felügyeleti architektúra nagy lépést jelent majd, hogy gondoskodjon erről, és ma remélhetőleg az ABAK-okról szóló irányelvvel teljessé tesszük ezt a képet.
Van azonban egy kérdésem, mégpedig: meggyőződtek arról, hogy a piaci hozzáférés kölcsönössége, amelyről szó esett, valóban egyenlő feltételeket fog teremteni az Európai Unió számára?
Elena Băsescu
(RO) Szeretném azzal kezdeni, hogy köszönetet mondok Barnier úrnak és Gauzès úrnak a nemrégiben lezajlott tárgyalások során elért kiváló eredményekért. Az irányelv elfogadásának egyik haszna a rendszerszintű kockázat nyomon követése lesz. Ezt kifejezetten a nemzeti hatóságok és az Európai Rendszerkockázati Testület közötti együttműködés alapján fogják végezni. Az együttműködés egy másik fontos formája a nemzeti ügynökségek és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság között fog megvalósulni. Ez utóbbi ajánlásokat tehet majd, és részt fog venni a nemzeti rendszerek ellenőrzésében.
Emellett azt gondolom, hogy fontos további rendelkezéseket is felvenni az alapkezelők által végzett tevékenységek átláthatóságával kapcsolatban. Ugyanakkor üdvözlöm az egyszerűbb szabályozási rendszer bevezetését a kkv-k vezetői számára az alternatív befektetési forrásokhoz való hozzáférés javítása érdekében.
Othmar Karas
(DE) Tisztelt elnök asszony! A fedezeti alapok szabályozása nem a válság következménye, hanem joghézagot tölt ki. Egy lépéssel tovább visz bennünket a pénzügyi termékek belső piacának európaivá válása felé. Miről is van szó? Minden alapot nyilvántartásba fogunk venni és engedélyezünk. 125 000 euró összegű minimális tőkekövetelményt fogunk megállapítani. A felügyeleti szerv az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság lesz. Átláthatósági elvünket alkalmazzák majd a befektetési stratégiára, a befektetési politikára, a fizetési módszerekre és a felelősségátruházásokra. Az egységes piac koncepcióját egy útlevél révén ültetik át a gyakorlatba. Nem kapnak uniós útlevelet az olyan alapok, amelyek befektetéseinek több mint 30%-a az EU-n kívül található. Azt a bónuszokra vonatkozó szabályozást, amelyet a banki vezetők tekintetében bevezettünk, a fedezeti alapok vezetőire is kiterjesztjük, hogy e téren is biztosítsuk a fenntarthatóságot és minimalizáljuk a kockázatot. Ez jó eredmény.
Michel Barnier
Köszönöm, elnök asszony. Gondolom, Reynders úr szintén köszönetet mond majd Önnek, amikor rá kerül a sor. Szeretném megköszönni a Parlamentnek hihetetlenül konstruktív hozzáállását e meglehetősen hosszadalmas tárgyalások során, amelyet a most záruló vita is bizonyít.
Klinz úr korábban "nagyobb átláthatóságról” beszélt. Mindig is úgy gondoltam, hogy az átláthatóság a felelősség egyik alapvető eleme a teljes pénzügyi szolgáltatási szektoron belül. Ez az oka annak, hogy pontosan ebben a szektorban közös munkánkkal átláthatóságot igyekszünk teremteni, azokra irányítva a spotlámpát, akik valószínűleg nincsenek hozzászokva a fényhez.
Andreasen asszonnyal ellentétben nem hinném, hogy ez az átláthatóság rontani fogja a pénzügyi ágazat versenyképességét. Szerintem éppen ellenkező hatása lesz. Még január 13-án kifejtettem Önöknek, hogy Európa vonzó a pénzügyi ágazat számára: ez az a terület, ahol versenyelőnyben vagyunk a világ többi régiójával szemben. A pénzügyi szektornak érdeke fűződik az egészségesebb, átláthatóbb és megbízhatóbb alapok fokozatos, egyenkénti megteremtéséhez - mert, hölgyeim és uraim, még nem végeztünk. Ezek az alapok pedig megítélésem szerint gyakran valamivel etikusabbak lesznek.
Mint Balz úr emlékeztetett bennünket, most első alkalommal vezettünk be európai szabályokat e kulcsfontosságú szektor számára. Ezek a szabályok létfontosságú szerepet fognak játszani egy sor ambiciózus célkitűzés elérésében és a valódi előrelépésben - ezzel a szóval jellemezte korábban Bullmann úr az e Parlament által a Tanáccsal és a Bizottsággal karöltve elvégzett munkát.
Az előrelépés a rendszerszintű kockázat felügyeletének javítását jelenti; nagyobb védelmet jelent a befektetők számára, mint arra Bowles asszony rámutatott. Jóval nagyobb átláthatóságot jelent a magántőke-befektetési ágazatban. Hökmark úr hangsúlyozta ennek az ágazatnak a fontosságát. Végül pedig az alternatív befektetési alapok valódi egységes piacának megteremtését jelenti az intézményi befektetők számára. Kamall úr megismételte aggodalmát, amelyben jómagam is osztozom, hogy nem szabadna semmilyen megkülönböztetést alkalmazni. A megkülönböztetés helyett most egy egyszerű követelményekből álló csomag áll rendelkezésünkre. Úgy gondolom, ez a helyes megoldás.
Mindazokat, akik nagyobb előrelépésben reménykedtek, szeretném emlékeztetni arra, hogy ez egy kompromisszum, egy dinamikus kompromisszum. Nem élünk tökéletes világban, mint arra épp az imént emlékeztetett bennünket Regner asszony. Ez így van. Talán jóval nagyobb előrelépést szerettünk volna tapasztalni, mint ami a kompromisszumos szövegben található, amelyről holnap fognak szavazni, mégis egy dinamikus kompromisszumról van szó, és a jogszabály a felülvizsgálati záradékokból következően az elkövetkező években tovább alakulhat. Giegold úrnak és Klute úrnak azt tudom mondani, hogy további viták lesznek, és vissza fogunk térni konkrétan a passzív értékesítés kérdésére és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA) szerepére. Ez utóbbi pontot az imént vetette fel Karas úr, míg Goebbels úr előzőleg helyesen emlékeztetett bennünket az ESMA fontosságára. Goebbels úr, Ön 72 konkrét hatáskört említett, amelyek 11 különböző kategóriába sorolhatók. Ez azt jelenti, hogy az ESMA tényleges hatáskörökkel fog rendelkezni, és ezt nagyrészt a Parlament erőfeszítéseinek köszönhetjük.
Ezért hadd mondjak Önök közül mindenkinek külön-külön is köszönetet. Korábban szinte az összes felszólaló, valamennyi képviselőcsoport részéről, még azok is, akik valószínűleg nem fognak e szöveg mellett szavazni, elismeréssel illette az előadót, Gauzès urat, elfogadó hozzáállásáért, szakértelméért és az általa kiépített jó kapcsolatokért. Nem hiszem, hogy lesz ideje szülői szabadságra menni, mert az elkövetkező hetekben rengeteg további munka vár elvégzésre. Mindazonáltal szeretnék köszönetet mondani a Bizottság egész csapatának, amelynek tagjai együtt dolgoztak velem, és ma este is itt vannak, és saját nevemben és az Európai Bizottság nevében egyaránt szeretnék csatlakozni az előadónak, Gauzès úrnak szóló köszönetnyilvánításokhoz és elismerésekhez, tisztelegve kiváló munkája előtt.
(Taps)
Didier Reynders
Tisztelt elnök asszony! Nem fogok mindent elismételni, amit Barnier úr az előbb már elmondott - korábban már volt alkalmam beszélni -, de szeretnék mindenkinek köszönetet mondani, aki a javasolt szöveg mellett emelt szót, és azoknak is, akik olyan észrevételeket tettek, amelyekből ugyancsak kitűnik, hogy ezt a szöveg valódi tartalmat hordoz, amely lehetővé fogja tenni számunkra, hogy európai szinten előrelépést érjünk el mindezeknek az alternatív befektetési alapoknak a szabályozásában.
Mint már említettem, ez az első valóban európai jogszabály e témában. Úgy gondolom, hogy el kell ismernünk, hogy az ESMA szerepének erősítése a helyes irányba tett lépés. Több felszólaló említette a passzív értékesítést is. Számos gyakorlati intézkedést hozunk ezzel az üggyel és a magántőke-alapokkal kapcsolatban, a minden eddiginél több információ és a minden eddiginél nagyobb átláthatóság iránti igény alapján, többek között azoknak a vállalkozásoknak a személyzetét illetően is, amelyekre időnként ezeknek az alapoknak a tevékenységei irányulnak.
Befejezésképpen két pontot szeretnék kiemelni. Először is, hallottam olyanokat, akik úgy érzik, hogy nem mentünk eléggé messzire, és másokat, akik szerint viszont egyáltalán nem kellett volna a szabályozás útjára lépnünk. Ez arra a jellemzően belga következtetésre indít engem, hogy valószínűleg jó kompromisszumot értünk el. Ha mindkét oldal bírálja a kompromisszumot, akkor intézkedéseink valószínűleg józan érvelésen alapulnak.
Bullmann úrnak csak annyit mondanék, hogy bizonyos előrelépést értünk el a felügyeleti struktúra terén. Most a pénzügyi befektetéseken dolgozunk, és a befektetési alapokat és a pénzügyi csoportokat is meg fogjuk vizsgálni.
Hadd gratuláljak ismét Gauzès úrnak! Korábban elmondtam neki, hogy megpróbálunk előrelépést elérni a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatban is, és elmondhatom neki, hogy mind a belga elnökség, mind a Bizottság hajlandó felgyorsítani a derivatívákról folyó vitákat. Kétszer is ellenőriztem, és megerősíthetem, hogy a jelentés parlamenti bizottság általi elfogadását a jövő év márciusára tűzték ki.
Ha lehetségesnek bizonyul e dátum előbbre hozása, hajlandók vagyunk megpróbálni gyorsítani az ütemet. Kérem, tudassák velünk, ha ez megvalósíthatónak tűnik. Örömmel tölt el, hogy megállapodásra sikerült jutnunk egy ilyenfajta szövegről. Az elkövetkező hetekben azért fogunk dolgozni, hogy további szövegeket fogadjunk el. Még egyszer köszönöm. Annál is inkább szívből teszem ezt, Gauzès úr, mert a következő néhány napon tovább fogjuk folytatni a közös munkát.
(Taps)
Jean-Paul Gauzès
Tisztelt elnök asszony! Korábban a technikai részletekről beszéltem. Hadd használjam ki utolsó két percemet a jól megérdemelt köszönetnyilvánításra: először is köszönetet mondok minden képviselőtársamnak, aki ma felszólalt. Külön köszönet azoknak, akik elmondták, hogy támogatni fogják a szöveget, azoknak pedig, akik nem fognak mellette szavazni, azt mondhatom, hogy nem hinném, hogy valóban sértés lenne rám nézve, hogy Cameron úrral vesznek egy kalap alá.
Szeretnék köszönetet mondani a képviselőcsoportok árnyékelőadóinak: Goebbels úrnak, Bullmann úrnak, Canfin úrnak, Klute úrnak és Regner asszonynak, a Jogi Bizottság véleménye előadójának. Szerettem volna mindenkit név szerint megnevezni a hihetetlen támogatás elismeréseképpen, amelyet számomra az eljárás első szakasza alatt nyújtottak. Termékeny közös munkát tudtunk végezni, amelynek keretében mindenki előadta saját szempontjait, és ezért szeretnék nekik köszönetet mondani. Örülök, hogy a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport és az Európai Konzervatívok és Reformerek is csatlakoztak hozzánk most a kompromisszum elérése után, és így örülök, hogy Klinz úr és Kamall úr velem együtt aláírták a módosítást, amely az eredeti jelentés helyébe lép.
Külön köszönet illeti Barnier urat az ügyben való jelentős részvételéért: tudja, hogy mennyire nagyra tartom őt. Tudom, hogy tudja, hogy a Parlament támaszkodik rá, és támogatni fogja ezeknek az építőelemeknek a megvalósításában, amelyek annyira fontosak számára és számunkra is. Tudom, hogy szokatlan, de Ugo Bassinak is szeretnék köszönetet mondani, akivel nagyon termékeny munkakapcsolatban voltam ez idő alatt, és így a szöveg a Bizottságon belül végzett munka eredménye is.
Ami Önt illeti, miniszter úr, az előbb az volt a benyomásom, hogy befektetésnek szánta, amikor köszönetnyilvánítása közben azt kérdezte, hogy továbbra is teszünk-e majd előrelépéseket. Nos, hadd kezdjem azzal, hogy köszönetet mondok Önnek, mert Ön nélkül soha nem értünk volna el semmit a tagállamok oldaláról. Ez őszinte köszönetnyilvánítás, nem pusztán udvarias gesztus - meggyőződésem, hogy az Ön személyes elkötelezettsége kulcsszerepet játszott a Tanácsban elért előrehaladásban és abban, hogy megállapodás született. Önnek sikerült arról is gondoskodnia, hogy az összes fő képviselőcsoport azonosulni tudjon a szöveg egyes részeivel, és sikerült megszereznie a többséget, amelyet az irányelv számára mindketten kívántunk.
Köszönöm baloldali képviselőtársaink közreműködését is, akiknek a támogatása nélkül az irányelv nem lenne annyira hiteles, mint amennyire - bízom benne - holnap a nagyon széles körű szavazás után lesz. Mint Ön rámutatott, ez létfontosságú volt a felügyelethez, és létfontosságú volt ehhez az irányelvhez is. Nagyon hálás vagyok az Ön csapatainak is, miniszter úr; kérem, adja át köszönetemet. A viták egy része meglehetősen élénk volt, de - noha jelenleg Normandiában élek -, délről származom, és déli temperamentumom időnként felülkerekedik a kiegyensúlyozottabb normann hozzáálláson.
Én is el akartam mondani a miniszter úrnak, az ECOFIN Tanács hivatalban lévő elnökének, hogy tényleg remélem, hogy a hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos munkánkat az év vége előtt be fogjuk fejezni. Részünkről a bizottsági szavazásra november 22-én kerül sor, a strasbourgi szavazásra decemberben, utána pedig, ha a Tanács kész, mi is készek leszünk.
(Taps)
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Dominique Baudis
A pénzügyi válság, amelyen a világ keresztül ment, bizonyította, hogy a nemzetközi pénzügyi cseréket minimumszabályok hatálya alá kell vonni. Miután az Európai Parlament szeptemberben kijelentette, hogy eltökélt szándéka, hogy felügyelje a piacokat, ma, november 11-én egy újabb határozott üzenetet küldött a világ többi részének. Mostantól az Európába belépő alternatív befektetési alapokat (fedezeti alapok) Európa szigorúbban fogja ellenőrizni és szabályozni. Sőt mi több, ezeket be kell majd jelenteni a hatóságoknak, és az Európai Unión belül kell kezelni. Ezen források szabályozásának hiánya sok csődöt, tőzsdekrachot és szociális válságot eredményezett. Hamarosan Franciaország veszi át egy évre a G20 elnökségét. Fő prioritása a nemzetközi pénzügyi rendszer megreformálása lesz. Európa ezzel a szavazással utat mutat.
Sebastian Valentin Bodu
Ez a befektetésialap-kezelőkről szóló jelentés mind az Európai Parlament különböző képviselőcsoportjai, mind a Parlament és a Tanács között rengeteg vitát váltott ki. Fenntartom azt az álláspontomat, amelyet a Jogi Bizottságban történt szavazás előtti viták során is kinyilvánítottam, hogy a Bizottság javaslata komoly hiba, és a befektetési alapok (magántőke- és fedezeti alapok) szerepére vonatkozó ismeretek égbekiáltó hiányáról tanúskodik, valamint azt mutatja, hogy összetévesztik egymással a bankokat mint a pénzügyi válság kiváltásáért felelős intézményeket, ezeket a zártvégű befektetési alapokat és a nyíltvégű befektetési alapokat (kölcsönös alapok).
A jó szándékú elvek mögött, amelyeket képviselőtársaim, akik nincsenek tisztában a pénzügyi irányítás és a makrogazdaság jelentésével, sajnálatos módon elfogadtak, rejtett szabályok húzódnak meg, amelyeknek semmi közük egy új válság megelőzéséhez, viszont valójában nem tesznek majd mást, mint indokolatlan és abszurd módon növelni fogják az alternatív befektetési alapok működtetésének költségeit, ami a kevesebb tőkében, a kisebb hozamokban és a kevesebb befektetésben fog tükröződni. Őszintén bevallom, hogy teljesen megdöbbent, hogy ilyen úthengerszerű megközelítés érvényesül az EU-ban, amely az 1950-es évekre emlékeztet, amikor Kelet-Európában magasztos jelszavakkal tönkretették az intézményeket.
George Sabin Cutaş
A gazdasági és pénzügyi válság felhívta a figyelmünket arra, hogy szorosabb ellenőrzést kell gyakorolnunk a gazdasági szereplők felett, akik túlzott kockázatoknak tették ki magukat, ami a globális pénzügyi rendszer felborulását okozta. Az Európai Központi Bank elemzése szerint az alternatív befektetési alapok kezelői által kezelt üzletág hozzávetőlegesen 700 milliárd eurós eszközállományt jelent az Európai Unióban, amely jelentős szerepet játszik ez utóbbi gazdaságának finanszírozásában.
Ebből adódóan üdvözlöm a Bizottság ezen alapok engedélyezésére és felügyeletére, valamint egy európai útlevél e területen történő bevezetésére vonatkozó javaslatát. Az alternatívbefektetésialap-kezelők európai belső piacának megteremtése segíteni fog a rendszerszintű kockázat korlátozásában és a befektetők jobb védelmének biztosításában, összhangban az új európai gazdasági felügyeleti struktúrával. A Bizottságnak ugyanakkor jó időben elő kell majd terjesztenie az e harmonizációs folyamatból származó eredmények értékelését, annak biztosítása érdekében, hogy ez ne idézzen elő versenytorzulást.
Proinsias De Rossa
írásban. - Támogatom ezt a fedezeti alapokat és magántőke-alapokat szabályozó jogszabályt. Jóllehet sok még a további tennivaló a területen, ez fontos lépés az alternatívbefektetésialap-kezelők tevékenységeinek jobb szabályozása felé, ami még a 2008-as pénzügyi válság súlyos csapása után is ellenkezést váltott ki, különösen Charlie McCreevy, az akkoriban hivatalban lévő belső piacért felelős biztos részéről. Miután az új európai felügyeleti hatóság teljes mértékben működőképessé vált, az alapkezelők csak akkor forgalmazhatják termékeiket az Európai Unióban, ha európai útlevéllel rendelkeznek, amely tanúsítja az ezen irányelvnek való teljes körű megfelelést. A szigorú letétkezelői felelősség biztosítani fogja, hogy a befektetők mindig követelhessenek kártérítést, és tájékoztatást kapjanak a felelősség lehetséges átruházásának okairól. Kritikus jelentőségű új cikkek, amelyekhez ragaszkodtunk, és amelyek a Tanács részéről ellenállásba ütköztek, a vagyon-kimazsolázás elleni rendelkezések. A munkavállalók védelmet kapnak azokkal a ragadozó alapokkal szemben, amelyek a rövid távú haszonszerzés érdekében életképes vállalatokat kívánnak tönkretenni. A felvásárlást követő első két évben korlátozzák a befektetőknek történő kifizetéseket és a tőke csökkentését, és a munkavállalók hozzá fognak férni a vállalataikat érintő tervekre vonatkozó információkhoz.
Jiří Havel
Az alternatív alapok, mint például a fedezeti alapok vagy magántőke-alapok intézkedéseikkel valószínűleg szerepet játszottak a folyamatban lévő globális válságban, és szabályozásuk kérdéséről jelenleg nemcsak az EU-ban, hanem az USA-ban is folyik a vita. A jelenlegi jelentés kapcsolódik a 2008-as Rasmussen- és Lehne-jelentésekhez, és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelvre irányuló javaslattal foglalkozik. A jelentés összefoglalóan elemzi az alternatív alapok problémáját, és tartalmazza a következő legfontosabb pontok leírását: az alternatív alapok kezelői tevékenységének szabályozása, beleértve az egységes európai útlevél megteremtését; az alternatívalap-kezelők független vagyonértékelő kinevezésére vonatkozó kötelezettsége minden egyes általuk kezelt alternatív alap számára; az alternatív alapok átláthatóságának növelésére és a piaci fegyelemre vonatkozó követelmény, valamint a fedezetlen eladás szabályozása. Az irányelv azt is lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy megengedjék az alapkezelőknek, hogy nem szakmai befektetőknek is felkínáljanak alternatív alapokat. Másrészről kifogások is felmerülnek a javasolt szabályozással kapcsolatban, így például a Larosière-jelentés, a Turner-féle felülvizsgálat és az Alternative Investment Management Association reakciója. Ennek az irányelvnek az elfogadása e terület jelenlegi cseh szabályozásának magas szintje miatt nem jár majd jelentős változásokkal a csehországi alternatív alapok számára. Összességében úgy vélem, hogy a képviselőtársam, Gauzès úr által benyújtott jelentés tartalmazza a probléma pontos elemzését, valamint az alternatív alapokra vonatkozó ajánlásokat, és ezért ajánlom annak a javasolt formában való jóváhagyását.
Sirpa Pietikäinen
Hölgyeim és uraim! Először is szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Gauzès úrnak, az ezen összetett, technikai jellegű és ellentmondásos jelentéssel kapcsolatban végzett kiváló munkájáért. A Bizottság alternatívbefektetésialap-kezelőkre vonatkozó javaslata megjelenésekor szenvedélyt, bírálatokat és dicséretet váltott ki különféle helyeken. Kemény bírálatok érték, azért is, mert titokban készítették elő. Jómagam azt tartottam a legnagyobb gyengéjének, hogy egyazon irányelvben egybemosott két termékcsoportot - amelyek jellegüket és ezért kockázataikat tekintve is különböznek egymástól. Ezek a magántőke-alapok és a fedezeti alapok. Az egyik a gyors megtérülésre összpontosít, míg a másik esetében a befektetés hosszabb idő alatt jár le. A kockázatok kifejezetten az elsőhöz társulnak. A parlamenti és tanácsi irányelvről folytatott vita egy kompromisszumot eredményezett - ez nem tökéletes, de mindazonáltal elfogadható. Az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló irányelv a pénzügyi szabályozás és felügyelet új rendszerének fontos részét képezi. Nem szabad azonban elfelejtenünk, hogy a pénzügyi felügyeletet azt követően is tovább kell javítani, hogy elfogadtuk ezt az irányelvet.
Marianne Thyssen
Az EU a holnapi szavazással megvalósítja a gyakorlatban a londoni G20-csúcstalálkozón született megállapodást. A pénzügyi felügyeletre vonatkozó megállapodásból következően az Európai Parlament és a belga elnökség bebizonyították, hogy komolyan gondolják a pénzügyi rendszer megreformálását. Az elért megállapodás kiegyensúlyozott annyiban, hogy választ ad három aggodalomra: a rendszerszintű kockázat határok közé szorítására, a befektetők védelmére és az egyenlő versenyfeltételek garantálására. Az is fontos, hogy az EU nem zárja el piacait a nem uniós tőke elől, amely előfeltétele annak, hogy európai gazdaságunk lélegzethez jusson. Az új harmonizált szabályok biztosítani fogják az átláthatóságot, a jogbiztonságot és a megerősített belső piacot.
Az európai útlevél konkrétan fel fogja hatalmazni az alapkezelőket, hogy az egész Európai Unióban működjenek, anélkül hogy külön-külön az egyes tagállamokban nyilvántartásba kellene vetetniük magukat. Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy elégedett vagyok a magántőke-alapokat illetően talált megoldással. A kis alapok kezelőire vonatkozó könnyített rendszer elő fogja mozdítani új vállalatok - gyakran kkv-k - létrehozását és finanszírozását innovatív szektorokban. Ezért meggyőződéssel támogatnunk kell a politikai megállapodást, amely 14 hónapnyi tárgyalás után megszületett.
