Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések)
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0156/2008).
Az alábbi kérdéseket intézik a Tanácshoz.

Tárgy: Diszkrimináció az európai uniós útlevelekkel kapcsolatban
Néhány európai uniós országban, a határok átlépésére használt útleveleket és más okiratokat nemcsak ezen országok állampolgárai számára bocsátják ki, hanem az adott országokban állandó jelleggel lakó hontalan személyek számára is. Mivel ezek a személyek többségükben etnikai kisebbségek tagjai, szándékozik-e a Tanács olyan útlevél és egyéb dokumentum formátumokat bevezetni vagy javasolni, amelyek már nem tartalmaznak negatív adatokat, például azt, hogy "idegenek”, és így véget vetni az etnikai alapú megkülönböztetésnek?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Válaszom meglehetősen rövid lesz. Nevezetesen, hogy a tagállamokban állandó jelleggel lakó hontalan személyek útleveleinek és más útiokmányainak kiadása nem a közösség hatáskörébe tartozik.
Ezért sem az Európai Bizottságnak, sem a Tanácsnak nincs hatásköre a fölött, hogy változtatásokat javasoljon ezzel az útlevélfajtával vagy bármely más útiokmánnyal kapcsolatban.
Manuel Medina Ortega
(ES) Elnök úr, a Tanács hivatalban lévő elnökétől kapott válasz valóban nagyon világos: ilyen kérdésekről nem lehet vita. Talán egy kicsit másként kellene feltennem a kérdést. Célul tűz-e ki a Tanács valamilyen fajta európai uniós harmonizációt az útlevelekkel és az útlevelek azonosításával kapcsolatban, vagy úgy érzi, hogy ez a kérdés mindörökre a tagállamok joghatóságán kívül marad?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Medina Ortega úr, nagyon köszönöm kiegészítő kérdését.
Egyelőre csupán az útlevelek és egyéb útiokmányok biztonsági elemeivel kapcsolatban vannak közös szabványok vagy közös referencialapok elfogadva.
Személyesen el tudok képzelni további intézkedéseket ezen a területen; a többit illetően nem találgatnék, hogy sor kerül-e hatáskör átadásra.
A kérdés nem az, hogy fontos ügyről van-e szó, vagy sem, ez hatásköri probléma. Jelenleg az állampolgárság nélküli személyek azonosító okiratainak kiadása a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartozik, és a Tanács és a Bizottság erre nézve nem rendelkezik autoritással.
Köszönöm.
Reinhard Rack
(DE) Én egy másfajta megkülönböztetésre vonatkozó kérdést szeretnék feltenni. Az ön országában, Szlovéniában azt tervezik, hogy júliusban bevezetik az autópálya-matricákat, amelyeknek két változata lenne: az éves és a féléves matrica. Ez több tízmillió földközi-tengeri nyaralásra utazó európai uniós lakos hátrányos megkülönböztetését jelentené. Milyen javaslatot kíván az Elnökség a szlovén kormánynak tenni e probléma megoldására?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Rack úr, köszönöm a kérdést. Kérem azonban, vegye figyelembe, hogy ezt a kérdést az adott tagállamhoz és nem a Tanácshoz kell intézni, amely a tagállamot nem képviseli ebben az ügyben.
Ugyanakkor, mivel abban a megtiszteltetésben van részem, hogy meglehetősen jól ismerem ezt a tagországot, hozzá szeretném tenni, hogy ideiglenes intézkedésről van szó a műholdas díjfizetés bevezetéséig, illetve, hogy az Európai Unió illetékes intézményei tájékoztatást, vagy értesítést kaptak az intézkedésről, amelyet nem találtak megkülönböztető jellegűnek.
Elnök

Tárgy: A Lisszaboni Szerződés megerősítése
Észrevételezné-e a szlovén elnökség a lisszaboni szerződés megerősítési folyamatának jelenlegi helyzetét? Mostanáig milyen lépéseket tett a Tanács a megerősítési folyamat pozitív eredményének biztosítása érdekében?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Szeretném tájékoztatni Doyle asszony, hogy a mai napig, 2008. május 21-ig tizenhárom tagország ratifikálta meg a Lisszaboni Szerződést.
Talán legjobb az lenne ha felsorolnám őket: Magyarország írta alá elsőként, még a múlt évben, őt követte Szlovénia és Málta, Románia, Franciaország, Bulgária, Lengyelország, Szlovákia, Dánia, Ausztria, Lettország, Litvánia és Portugália - vagyis tizenhárom ország, majdnem az összes tagállam fele.
Hathónapos elnöksége alatt Szlovénia kihangsúlyozta, hogy szeretné, ha a ratifikációs folyamat zökkenőmentesen menne végbe elnökségünk alatt, és ugyanilyen hatékonyan folytatódna a soron következő francia elnökség alatt azzal a céllal, hogy a Lisszaboni Szerződés, ahogy tervezték, 2009. január 1-jén hatályba lépjen.
Hangsúlyoznom kell azonban, hogy a ratifikáció nem tartozik sem az Elnökség, sem a Tanács hatáskörébe, hanem a szerződést aláíró tagállamok hatáskörébe esik, minden egyes esetben az adott ország alkotmányos követelményeinek megfelelően.
Köszönöm.
Avril Doyle
Köszönöm az Elnökségnek. Üdvözlöm a tényt, hogy a mai napig 13 tagállam ratifikálta a Lisszaboni Szerződést. Nyilván tudja, hogy Írország az egyetlen ország, amely népszavazás útján dönt a ratifikációról.
Jelenleg komoly nehézségeink vannak otthon, amint megpróbáljuk semlegesíteni a "nem” oldalán álló különböző csoportokat. Ezek a csoportok, akarva vagy akaratlanul félelmet és zavart keltettek a Lisszaboni Szerződés kapcsán, gyakran igen fontos kérdések tekintetében, amelyeknek azonban semmi közük a szerződéshez. Meg tudná erősíteni számomra, tisztelt hivatalban lévő elnök úr, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikálása semmiképpen nem veszélyezteti Írországnak a jövőbeli közvetlen adóztatási javaslatokkal szembeni vétójogát, és hogy egyáltalán nincs semmilyen kapcsolat a WTO- tárgyalások és a Lisszaboni Szerződés ratifikációja között?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök - (SL) Doyle asszony, köszönöm két kiegészítő kérdését.
Meg tudom erősíteni, először is, hogy minden az adózás területére vonatkozó döntést továbbra is konszenzus útján kell meghozni. Más szóval, amikor a Lisszaboni Szerződés hatályba lép, feltéve, hogy valamennyi tagállam ratifikálja majd, Írország vagy bármely más tagállam továbbra is vétójoggal rendelkezik az összes, az adókat érintő ügyben.
Ami második kérdését, vagyis a Kereskedelmi Világszervezetben jelenleg folyó tárgyalásokat illeti, ugyancsak megerősíthetem, hogy ezek a tárgyalások nincsenek közvetlen kapcsolatban a Lisszaboni Szerződés ratifikációjával.
Ezért, a válasz mindkét kiegészítő kérdésére - igen.
Marian Harkin
Elnök úr, én is fel szeretnék tenni egy kérdést a miniszter úrnak a szerződésekkel és a jelenlegi írországi ratifikációs folyamattal kapcsolatban.
Pillanatnyilag az egyik dühödten tomboló érv az, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikációja után az országok elveszíthetik jogukat, hogy megvétózzák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokat - így például a WTO megállapodásokat.
Tehát úgy állnak a dolgok, hogy van vétójog, de a "nemmel szavazó” oldalon fenntartják, hogy Lisszabon után ez megváltozik. Szeretném, ha a szlovén elnökség megerősítené, hogy vajon ez így van-e vagy nem.
Jim Allister
Az írek szerencséjére jellemzően, csak az írországi választók dönthetnek erről a szerződésről, amely lényegében mindannyiunk jövőjét érinti . Ígéretet tehet-e ön a Tanács nevében arra, hogy elfogadják a választók demokratikus döntését, vagy a francia és holland szavazókhoz hasonlóan a "Croppy, feküdj le!” és a Nice II dicstelen hagyományát követve megvetésben lesz részük?
lnök
Hölgyeim és uraim, sajnos az eljárási szabályzat nem teszi lehetővé, hogy további felszólalóknak adjak a szót. Azt hiszem, mindenki tudja, hogy tanulmányozzuk a kérdések órájának olyan értelemben történő módosítását, hogy rugalmasabb és ugyanakkor használhatóbb legyen. Magam is részt veszek a munkacsoportban és egészen biztos, hogy kellő időben pozitív híreink lesznek Pillanatnyilag a szabályzat olyan, amilyen, és nem adhatom meg a szót Higgins úrnak, annak ellenére, hogy szót kért, mivel harmadikként kért szót.
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Először, a Harkin asszony által feltett kérdésről beszélnék.
Lesznek változások, amelyek a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel megkötendő megállapodásokat érintik. Erről a jövőbeli Lisszaboni Szerződés 207. cikke tesz említést. Azonban ugyanez a cikk és ugyanott, nagyon világosan közli azoknak a területeknek listáját, amelyekre vonatkozóan a tagállamoknak megmarad vétójoguk, mivel a cikk meglehetősen sok olyan ügyet és területet sorol fel, amelyeknél a Tanács döntéshozatalkor továbbra is a konszenzus elvét fogja alkalmazni.
A 207. cikk negyedik bekezdéséről van szó. Meg kell említenem, hogy meglehetősen sok ilyen terület van. Ilyen terület a szolgáltatások, a szellemi tulajdon kereskedelmi szempontjai, a közvetlen külföldi befektetések területe, a kulturális és audiovizuális szolgáltatások területe, a szociális szolgáltatások területe, az oktatás, az egészségügy és más egyéb területek. Amikor a Lisszaboni Szerződés hatályba lép, mindezekre a területekre a konszenzus elvét kell alkalmazni, valahányszor a Tanács döntést hoz, ami azt jelenti, hogy szükség van minden egyes tagállam jóváhagyására.
Allister úr kérdésére a következőt szeretném mondani: amint már említettem a vonatkozó kérdésre adott első válaszomban, az Európai Unióról szóló Szerződés ratifikálása tagállamok hatáskörébe tartozik. Múlt év decemberében a szerződés aláírásával a tagállamok kötelezettséget vállaltak, hogy lehetőségeikhez mérten mindent megtesznek az általuk aláírt szövegnek belső szabályaiknak, alkotmányos és más jogi előírásaiknak megfelelő ratifikálása érdekében.
Ebben az elnökség nem játszik szerepet. Az elnökségnek köszönhető például, hogy Szlovénia, az Európai Unió soros elnökségi tisztét betöltő ország az elsők között teljesítette e feladatot. Ha a ratifikáció kudarcot vallana, ami remélhetőleg nem következik be, az kizárólag annak az országnak felelőssége, ahol ez megtörtént, és a felelősség nem a Tanácsot vagy mást terhel.
Köszönöm.
Elnök

Tárgy: Tárgyalások Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal az EU-csatlakozásról
Észrevételezné-e a Tanács a játszma jelenlegi állását a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal való tárgyalásokon?
Melyek azok a területek, amelyeken a legnagyobb haladást érték el a Tanács meglátása szerint? Jelenleg mely területek bizonyulnak a legnehezebbnek a megbeszélések előrehaladása szempontjából?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Mivel a kérdés meglehetősen széles területet érint, némileg hosszabban válaszolok.
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal még nem kezdődtek meg a csatlakozási tárgyalások. Jelenleg, az EU-csatlakozásáig, a stabilizációs és társulási egyezmény képviseli Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság európai kapcsolataink elsődleges kereteit.
Az elért haladásról szóló bizottsági jelentés a társulási partnerségben meghatározott legfontosabb feladatok szempontjából értékelte az ország előrehaladását ez európai uniós tagság felé. Szokás szerint a jelentést október végén, vagy november elején teszik közzé. A Tanács várja, hogy a Bizottság elkészítse következő, ez év őszi értékelését.
Az Európai Tanács 2007. december 10-i következtetéseiben tudomásul veszi a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért előrehaladást és sajnálatát fejezi ki, hogy reformjainak megvalósítása késedelmet szenvedett. A késést a belső politikai feszültség okozta, amely elvonta az ország politikai intézményeinek figyelmét az európai integráció legfontosabb feladatairól.
Ezen a ponton említhetünk néhány pozitív példát arra, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság erőfeszítéseket tesz a késések megelőzésére. A politikai kritériumok közül az ország előrehaladást ért el a decentralizáció és a korrupcióellenes politika terén, a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel való együttműködésben, valamint az etnikumközi kapcsolatok és az Ohrid Egyezmény megvalósítása területén.
Az Európai Bizottság elért haladásról szóló novemberi jelentésének közzétételét követően az ország elfogadta az államügyészekről szóló törvényt, az Államügyészi Tanácsról szóló törvényt és az Interetnikai Kérdésekkel foglalkozó Bizottságról szóló jogszabályokat és betöltötte az üres helyet az Igazságügyi Tanácsban. Ugyancsak előrehaladást értek el az okmánybiztonság, a határellenőrzés és a migráció terén.
A Tanács folytatja valamennyi politikai párt ösztönzését a köztük, valamint a különböző etnikai csoportokkal folyó párbeszéd és együttműködés erősítésére annak érdekében, hogy az ország előrehaladást érjen el az integrációs folyamatban.
A Tanács továbbra is ösztönzi mindkét felet erőfeszítéseik építő jellegű megújítására annak érdekében, hogy az Egyesült Nemzetek védnöksége alatt folyó tárgyalásokon kölcsönösen elfogadható megoldás szülessen a névkérdést illetően. Ez javítaná a regionális együttműködést és hozzájárulna a szomszédokkal való jó kapcsolatokhoz.
A főbb reformok, amelyeket az országnak a Társulási Partnerség ajánlásainak megfelelően még végre kell hajtania a következők:
az Ohrid Egyezménnyel összhangban tovább kell folytatniuk a decentralizációt: az önkormányzatok kétharmada már a költségvetési decentralizáció második szakaszában van;
javítaniuk kell az etnikai kisebbségek egyenlő képviseletén a közigazgatásban, ennek jó példája a belügyi szféra.
A soron következő reformok a rendőrségi reform, az igazságszolgáltatási reform és az úgynevezett Májusi Egyezmény két nagyobb, megoldatlan kérdése, amelyek szélesebb politikai konszenzust igényelnek, a nyelvtörvény és a megállapodás a 2001-es konfliktus áldozatai státuszának rendezéséről.
2008. február 18-án a Tanács határozatot hozott az Európai Uniónak Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal való társulási partnerségéből eredő elvekről, legfontosabb feladatokról és feltételekről. A Tanács a további munka legfontosabb aktualizált feladatainak a 2007-es elért haladásról szóló bizottsági jelentésben foglalt ténymegállapításokra alapozott meghatározása által aktualizálta a jelenlegi partnerséget.
Colm Burke
Nagyon köszönöm válaszát. Csak azon tűnődöm, hogy Ön szerint kielégítő mértékben enyhültek-e a feszültségek az előrehaladáshoz? És ha kielégítően enyhültek, milyen időléptéket jelölnek meg a tárgyalási folyamat ismételt sínre állításához szükséges reformok maradéktalan végrehajtása számára?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Mint tudjuk Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban választások lesznek június 1-jén. Reméljük, hogy a kampány időszak nem fogja hátráltatni a szükséges reformokat. Remélhetőleg a reformok folytatódnak a választási időszak előtt és után is.
Az elnökség különleges erőfeszítéseket tesz a nyugat-balkáni országok, köztük Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság integrációjának előrehaladása érdekében az európai uniós tagság felé vezető úton.
Reméljük, hogy ez az előrehaladás a lehető leggyorsabban megtörténik és az ország számára egyebek között kijelölésre kerül a dátum, amikor a csatlakozási tárgyalások megkezdődhetnek.
Természetesen ez elsősorban magától az országtól függ, a még teljesítendő reformok mértékétől és minőségétől, amelyekre válaszomban már utaltam.
Elnök
Mivel a szerző nincs jelen, a 4. kérdés kimarad.

Tárgy: Az éghajlatváltozás és a nemzetközi biztonság
Javier Solana éghajlatváltozás és nemzetközi biztonság című legújabb dokumentumában felhívja a Tanács figyelmét néhány, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó fontos kérdésre, különös tekintettel az éghajlatváltozás következtében felmerülő területi követelésekre, a kizárólagos gazdasági térségekre és az új kereskedelmi útvonalakra. A biztonság és a geopolitikai hatalmi esélyek hangsúlyozása váltást jelez az éghajlatváltozás eddigi európai uniós megközelítésében a tekintetben, hogy szorgalmazza a kibocsátások csökkentését és az uniós és világszintű készültség növelését. Dolgozik-e a Tanács ezekhez a fontos kérdésekhez kapcsolódó álláspont és stratégia kialakításán?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök - (SL) Ahogy Önök mindannyian tudják, 2007. júniusában az Európai Tanács felkérte főtitkárát, Javier Solana főképviselőt és az Európai Bizottságot egy közös dokumentum készítésére az éghajlatváltozásnak a nemzetközi biztonságra gyakorolt hatásairól.
A közös jelentést idén márciusban terjesztették az Európai Tanács ülése elé. A jelentés azonosítja a lehetséges veszélyeket és konfliktustípusokat, amelyek az éghajlatváltozás következtében adódhatnak a világ különböző részein.
Csak példaként szeretnék felsorolni néhányat közülük: az erőforrások hiánya okozta konfliktusok, különösen, ha az erőforrások hozzáférhetőségét politikai célokra használják; a növekvő migráció, amelynek következtében nagyobb nyomás nehezedik a tranzit- és célországokra, ami politikai és etnikai feszültségekhez vezethet; a part menti területekben bekövetkező változások, szigetek eltűnése, illetve az új kereskedelmi útvonalak és erőforrások megközelítésének problémái miatt valószínűleg jelentkező politikai feszültségek.
Ettől eltekintve az általam említett jelentés számos javaslatot tartalmaz, amelyek további kutatómunkát igényelnek; megvalósításukat az Európai Unió cselekvési terveivel fogják nyomon követni.
Ezért kérte fel az Európai Tanács a Tanácsot a dokumentum tanulmányozására és a szükséges további intézkedések vonatkozásában saját ajánlásainak megtételére. Ezek az intézkedések, egyebek között harmadik országokkal és régiókkal való együttműködés erősítésére irányulnának az éghajlatváltozás és a nemzetközi biztonság szempontjából.
Meg kell említenem, hogy az Európai Unió nem távolodott el az éghajlatváltozás más ismert, közös megközelítésétől. Ellenkezőleg, e dokumentum útján rámutat az éghajlatváltozás egy új és nagyon fontos aspektusára, amelyet nem tudunk majd kikerülni az eljövendő, különböző szintű viták során.
Mitchell úr valószínűleg tudja, hogy az Európai Tanács 2007-es tavaszi ülésszakán jóváhagyta az Európai Unió célkitűzéseit az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére 2020-ig. Ez lett volna az Unió hozzájárulása a 2012. utáni időszakra vonatkozó világszintű és egységes megállapodáshoz.
Az Európai Tanács kiemelte azt is, hogy az Európai Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy Európát energiahatékony, alacsony üvegházhatást okozó gázkibocsátású gazdasággá alakítsa. Úgy döntött, hogy amíg létre nem jön a 2012 utáni időszakra vonatkozó világszintű és egységes megállapodás , az Európai Unió egyoldalúan vállalja, hogy 2020-ig legalább 20 százalékkal csökkenti saját üvegházhatást okozó gázkibocsátásait az 1990-es szinthez képest.
Az éghajlat és energia csomagon belül az Európai Parlament és a Tanács jelenleg is tárgyalja az egyes tagállamok hozzájárulását a fent említett közösségi cél eléréséhez. Az éghajlatváltozásról folytatott nemzetközi tárgyalásokon, az éghajlatváltozás következményeinek enyhítésén kívül különleges figyelmet fordítanak az új technológiákra és az alapok biztosítására.
2007. júniusban az Európai Bizottság "Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában - Az uniós fellépés lehetőségei” címmel zöld könyvet jelentetett meg. Idén - az érintett csoportokkal folytatott intenzív konzultációk után - a Bizottság egy fehér könyvet is kiad az alkalmazkodásról, amely alapul szolgál majd a további vitákhoz az Európai Unió e területre irányuló politikáját illetően.
Köszönöm.
Gay Mitchell
Megköszönöm a miniszter úr válaszát, de felmerül bennem a kérdés: vajon az intézmények nem őrölnek-e bizonyos mértékig két malomban?
Egyrészt a környezeti katasztrófa majd kiszúrja a szemünket, de Európa és a világ, mintha mi sem történt volna, másrészt foglalkozni kezdünk az éghajlatváltozás problémájával és a kemény döntések meghozatalával, amelyektől jövendő generációink függnek.
Ahogy a miniszter úr mondta, tavaszi ülésszakán hozott következtetéseiben a Tanács vállalta, hogy foglalkozni kezd az éghajlatváltozás komoly problémájával és meghozza a szükséges komoly döntéseket.
De vajon Solana úr ugyanabból a kottából énekel? Ő mást mondott: ő a fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos kutatási jogokról beszélt a Föld egyik utolsó környezeti szempontból érintetlen területén, és ezt egy lehetőségnek nevezte. Nem mond ez ellent annak, amiről az Európai Tanács beszél? Nem egyeztethetnénk üzeneteinket?
Itt van velünk az éghajlat témakörének előadója, Doyle asszony, aki mindezt végig fogja hallgatni.
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Biztosíthatom Önt, hogy a Tanács főtitkára - a közös kül- és biztonságpolitikai főképviselő - minden kétséget kizáróan osztja az Európai Tanács nézőpontját. Javaslatát a Tanács nevében készítette. A Tanács üdvözölte a jelentést, és nem talált semmilyen eltérést vagy ellentmondást a Tanács más határozataival összevetve, beleértve az egységes éghajlatvédelmi és energiapolitikát is.
Így én nem osztom azt a véleményt, hogy bármiféle eltérés lenne a főképviselő tevékenysége és a Tanács határozatai vagy szándékai között.
Carlos Carnero González
(ES) Elnök úr, szeretném felvenni a kollégánk vonatkozó kérdésére adott tanácsi válasz fonalát és javasolni, hogy mi is - különösen a földközi-tengeri térség tagországaiban - vitassuk meg az éghajlatváltozás problémáját.
A Bizottság közleményében található egyik javaslat a Horizon 2020, a szennyezés megszüntetésre irányuló kezdeményezésnek a földközi-tengeri régióra - amely az éghajlatváltozás áldozata és egyben okozója - való kiterjesztésére vonatkozik, és kétség sem férhet ahhoz, hogy e javaslat nagyon pragmatikus fellépésekre adhat alkalmat. Nem érzi-e úgy a Tanács, hogy ez az éghajlatváltozás elleni harcban regionális prioritást képvisel az EU átfogó cselekvési programjának keretén belül?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Köszönöm, Carnero González úr kiegészítő kérdését. Egyetérthetünk ezzel a kezdeményezéssel. Valójában az egyik régió, amelyet Solana úr jelentésében külön kiemelt a földközi-tengeri régió, amely egyre problematikusabbá válhat az éghajlati változások miatt, de a migráció és hasonló feszültségek miatt is.
Semmi kétség, hogy az éghajlat és a környezetvédelem várhatóan az egyik fő témája lesz a barcelonai folyamatnak, amely hamarosan megújul a mediterrán unióra vonatkozó javaslatokkal. Ismétlem, hogy a létező barcelonai folyamat megújításáról van szó.
Ahogy Önök is tudják, az ezekkel a kérdésekkel foglalkozó és a közelmúltban bemutatott európai bizottsági dokumentum talált egy módot kezelésükre, amelyet a képviselő úr meg is említett, de egyelőre a dokumentum még nem említ semmilyen specifikus projekteket.
Elnök

Tárgy: Az EU külső határainak hatékony védelme
Ki tudná-e fejteni a Tanács, hogy milyen előrehaladás történt a jelenlegi elnökség alatt az EU külső határainak hatékonyabb védelme irányában és hogy megvitatták-e tanácsi szinten a parti területeken folyó kábítószer-kereskedelem problémáját?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Úgy gondolom, hogy Higgins úr tisztában van azzal, hogy a Tanács nagy jelentőséget tulajdonít a külső határok hatékony kezelésének. Az embereknek az Európai Unión belüli szabad mozgása mellett a külső határok megfelelő védelme és kezelése kulcsfontosságú, csakúgy, mint a tagállamok belső biztonságáról történő gondoskodás és a terrorizmus, az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem elleni hatékony harc.
E célból az Európai Tanács több fontos intézkedést tett. Egyebek között jogi dokumentumokat fogadott el, például a Schengeni Határátlépési Kódexről, a Külső Határok Alapról, az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködésért Felelős Európai Ügynökségről - röviden FRONTEX-ről. Intézkedéseket foganatosított a gyors reagálású határvédelmi csapatok felállítására.
Ugyancsak felhívnám figyelmüket a Bizottság által ez év február 13-án közzétett három közleményre. A három közlemény javaslatokat és ajánlásokat tartalmaz a határok európai szintű kezelésének lehetséges módjaira, a FRONTEX jövőbeli fejlesztésére, az EUROSUR néven ismert Európai Határellenőrzési Rendszer lehetséges kialakítására és a külső határok be- és kiléptető rendszerére.
A közleményekben foglalt bizottsági javaslatok és ajánlások vitájára március 12-én a szlovéniai miniszteri konferencián került sor. Júniusra várható, hogy a Bel- és Igazságügyi Tanács elfogadja a Tanács következtetéseit az Európai Unió tagállamai külső határainak igazgatásáról. A következtetéseknek tartalmazniuk kell a FRONTEX jövőbeli fejlesztése rövid és hosszú távú prioritásainak felsorolását, további ajánlásokat az Európai Bizottságnak a legkorszerűbb biztonsági technológia használatával, a külső határok jobb igazgatásával és az EUROSUR felállítása érdekében végzendő munkára vonatkozó iránymutatásával összefüggésben.
Ettől eltekintve is figyelemmel követtük a FRONTEX tevékenységeit, különösen a közös műveletek teljesítését, az európai partiőrség-hálózatot , a központilag regisztrált felszerelés további modernizálását és használatát, az un. CRATE-et és a gyors reagálású határvédelmi csapatok lehetséges telepítését illetően.
A narkotikumok tengeri elemző és operatív központja - narkotikumok (MAOC-N) felállítása múlt év szeptemberében fontos előrelépést jelentett a határvédelemben. Egy katonai támogatással rendelkező bűnüldöző központról van szó, amelyet hét tagállam: az Egyesült Királyság, Franciaország, Spanyolország, Írország, Hollandia, Olaszország és Portugália hozott létre. A központ az összes többi tagállam rendelkezésére is áll.
A központ célja a tiltott anyagok tengeri vagy légi úton történő, az Atlanti-óceánon keresztül Európába és Nyugat-Afrikába irányuló, illegális kereskedelmének felszámolása.
Ezt a célkitűzést intenzív információgyűjtés, csere és elemzés és a tagállamok tengeri és légi berendezéseinek optimális használata útján lehet elérni.
A Tanács legfontosabb feladatai között kell tekintetbe venni a megerősített határellenőrzést és a kábítószer-kereskedelem útvonalaira vonatkozó titkos információ gyűjtését és cseréjét.
Jim Higgins
Elnök úr, mivel a kábítószer-használat növekszik és mivel egyre több kábítószer válik elérhetővé, egyértelmű, hogy a biztonsági hatóságok képtelenek feltartóztatni a kábítószer-szállítmányokat, különösen azokat, amelyek Dél-Amerikából érkeznek.
A Tanács hivatalban lévő elnöke utalást tett a partiőrségre. Tudatában van-e Ön és a Tanács annak a ténynek, hogy mindössze egy ideiglenes felügyelő van szolgálatban a nyugat-írországi atlanti partok kikötőiben és repülőterein? Mindössze egy hajó van. Pedig nagyon világos, hogy Írországot átjárónak használják, hogy az országon keresztül szállítsanak kábítószereket a többi tagállamba - az Ön országába és az Európai Unió többi országába is. Aggasztja-e Önt és a Tanácsot ez a helyzet?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Megköszönöm Higgins úrnak a kiegészítő kérdést. Hangsúlyozni szeretném, hogy az Európai Tanácsot ez nagyon nyugtalanítja és mindaddig nyugtalanítani fogja, amíg a kábítószer-kereskedelem fennáll.
Ami Írországot illeti, hangsúlyozni szeretném - ahogy korábban már említettem -, hogy Írország azok közé az országok közé tartozik, amelyek múlt év szeptemberében felállították a narkotikumok tengeri elemző és operatív központja - narkotikumok (MAOC-N) elnevezésű központot. Feladata a tiltott anyagok pontosan ezen az útvonalon folyó, tehát tengeri vagy légi úton történő, az Atlanti-óceánon keresztül Európába és Nyugat-Afrikába irányuló illegális kereskedelmének felszámolása.
Tehát ennek a központnak nemrégiben történ felállítása alapján azt várom, hogy a jövőben egyre aktívabb lesz, és az elnökség pedig teljes befolyásával támogatni fogja fejlődését.
Reinhard Rack
(DE) Miniszter úr, a Schengeni Egyezmények hatálya alá tartozó terület múlt év decemberében történ kiterjesztése aggodalmat keltett sok uniós polgárban amiatt, hogy már nem élvezik a biztonságnak azt a szintjét, amelyhez hozzászoktak. A schengeni térség bővítése után elmondható-e, hogy a bővítési terület tagállamainak rendőrségi intézményei közötti együttműködés megfelel az elvárásoknak?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Köszönöm, Rack úr, kiegészítő kérdését.
Fontos tudatosítani, hogy a schengeni térség kiterjesztése nem automatikusan, nem egy bizonyos mozzanat következtében és nem is magától történt. Akkor következett be, amikor befejeződtek a széleskörű előkészületek valamennyi tagállamban, amelyek a schengeni térség részévé kívántak válni. Azután történt meg, miután a felelős uniós testületek és intézmények alapos értékelésnek vetették alá ezeket az előkészületeket.
És csak amikor igazolást nyert, hogy a kiszélesített schengeni térség eljövendő külső határain létrehozták a megfelelő ellenőrzést, akkor mehetett végbe a bővítés.
Különösen szeretném kihangsúlyozni, hogy mivel mi komolyan vesszük az emberek aggályait, természetesen arról is tájékoztatni kell őket, hogy aggodalmaiknak nincsenek objektív okai.
Megismétlem, hogy a schengeni térség bővítése nem történt meg csak úgy. Gondos előkészítéseket követően és az összes műszaki és biztonsági feltétel teljesülésének gondos ellenőrzése után következett be, és mivel valamennyi feltétel teljesült, ma mindenkit megnyugtathatunk, hogy a kibővített schengeni térség külső határai jó kezekben vannak.
Elnök

Tárgy: A szegénység elleni harc
Hogyan látja a Tanács a minimális méltányos élet- és munkakörülmények biztosítékainak fejlődését, ideértve az európai polgárok és az Unióban állandó lakóhellyel rendelkező személyek teljes és produktív foglalkoztatását is, mint a szegénység, különösen a gyermekszegénység elleni harc egyik eszközét?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Köszönöm Panayotopoulos-Cassiotou asszony kérdését.
A foglalkoztatás, illetve a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni harc képviseli az Európai Unió és tagállamai előtt álló legnagyobb kihívást. Azonban rá kell mutatnom arra is, hogy mind a foglalkoztatáspolitika, mind a szociálpolitika a tagállamok hatáskörébe tartozik, és az Európai Unió pedig az ő tevékenységüket támogatja és kiegészíti.
Éppen ezért a tagállamoknak a legmegfelelőbb politikai kombinációt kell kidolgozniuk, figyelembe véve gazdasági és társadalmi helyzetüket, és a foglalkoztatási helyzetüket is.
Engedjék meg, hogy megemlítsek néhány e területen tett uniós intézkedést, amelyek célja, amint már említettem, a tagállamok hatáskörébe tartozó politikák támogatása és kiegészítése.
Először az Unió jogszabályai nagyon sok, a foglalkoztatást érintő kérdést szabályoznak, a munkaerő szabad mozgását, az információt és konzultációt, a munkakörülményeket és a megkülönböztetés ellenes intézkedéseket is beleértve.
Másodszor olyan eszközöket említenék, mint a foglalkoztatási iránymutatások, integrált ajánlások és közös elvek a 'flexicurity' vonatkozásában és a politikai irányítás azon tagállamok számára, amelyek politikáik végrehajtásán és megvalósításán dolgoznak.
Harmadszor szintén ezen a nyitott koordinációs formán belül, a tagállamok erős politikai elkötelezettséget mutattak az információcsere és az egymástól történő kölcsönös tanulás iránt. A nyitott koordinációs módszer ehhez a közös indikátorok meghatározásával, a vizsgálatok és kölcsönös felmérések ösztönzésével és erőteljesebb uniós szintű együttműködéssel járult hozzá.
A munkavállalók jogaival és a munkakörülmények javításával kapcsolatban az európai jogszabályok, egyebek mellett, szabályozzák a munkavállalók szabad mozgását, az információ és a konzultáció szabadságát, a munkafeltételeket, a munkaidőt is beleértve, a munkahelyi biztonságot és egészséget és a megkülönböztetés-ellenes, köztük a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos intézkedéseket.
Engedjék meg, hogy kiemeljem, a Szerződés 137. cikke kimondja, hogy e cikk rendelkezései nem vonatkoznak a fizetésekre. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió nem rendelkezik felhatalmazással sem a minimálbérek megállapítására, sem pedig a minimálbérek összehangolására a tagállamok között.
A már említett nyitott koordinációs módszeren belül a tagállamok valóban arra kapnak ösztönzést, hogy megfelelő minimumszabványokat állapítsanak meg. A szabványokról való döntés - a jogosultságok típusát és szintjét illetően - a tagállamok kizárólagos joga.
Mivel a helyzet tagállamok szerint eltérő, véleményünk szerint nincs értelme közös szabvány előírásának. Nem szabad elfelejtenünk, hogy az Európai Unió területén számos tagállamnak kell szembenéznie olyan kérdésekkel, mint a források rendelkezésre állása, eladósodás és a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatósága. Kétes értékű lenne tehát közös szabványokat létesíteni vagy előírni ezeken a területeken.
Mindezek arra mutatnak, hogy a minimumszabványokat a tagállamoknak gondosan meg kell tervezniük és meg kell vitatniuk, mivel ily módon hozzájárulhatnak a szegénység megszüntetéséhez.
Kérdésében Panayotopoulos-Cassiotou asszony külön utalt a gyerekszegénységre. A gyerekeket azokban a háztartásokban fenyegeti szegénység, ahol a szülők nem foglalkoztatottak, háztartásokban, ahol a foglalkoztatási ráta alacsony és a család jövedelme elégtelen vagy olyan esetekben, amikor a jövedelemtámogatás nem elegendő a szegénység megszüntetésére.
Ezért a kiegyensúlyozott és integrált stratégiák megvalósítása, valamint az aktív befogadásra irányuló stratégiák legalább bizonyos fokig tényleges hozzájárulást jelentenek a gyerekek és fiatalok jólétének előmozdításához.
Köszönöm.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Elnök úr, köszönöm a Tanács képviselőjének válaszát kérdésemre az elfogadható szabványoknak a méltányos munka és életkörülmények érdekében történő megőrzésével kapcsolatban. A méltányos munka a célja mind az ENSZ világméretű közösségének, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) védnöksége alatt, mind az Európai Uniónak. Mindenesetre erről állásfoglalást fogadtunk el.
Hogyan kívánja a Tanács megvalósítani ezeket a méltányos munka és életkörülményeket, különösen a gyerekek számára?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Nagyon köszönöm a kiegészítő kérdést.
Az állásfoglalást illetően figyelembe kell venni, hogy tárgya a tagállamok hatáskörébe tartozik. A Tanács csak általánosságokban beszélhet. Természetesen arra bíztatja a tagállamokat, hogy teljesítsék az idézett állásfoglalásban vagy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által támogatott szabványokban foglalt általános rendelkezéseket Valamennyi uniós tagállam egyben tagja a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek is.
Köszönöm.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Egyetértünk az alternatív energiahordozók mögötti célokkal, de világos, hogy a láthatóan növekvő élelmiszerprobléma és éhezés sokakban kétségeket ébreszt, hogy vajon a bioüzemanyagok képviselik-e a helyes lépést. Kérdésem, hogy azzal egyetértve, hogy az alternatív energiaforrások terén előrelépésre van szükség, nyilvánosan kimondaná-e és biztosítaná-e polgárainkat arról, hogy ezen az úton haladva nem fog nőni az élelmiszerek ára és a világméretű éhség.
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Köszönöm kiegészítő kérdését.
A magasabb élelmiszerárak kérdése minden bizonnyal komoly probléma és éppen ezért rendezett e magas fórum vitát erről a kérdésről. Az Európai Tanács kész mindent megtenni a magasabb élelmiszerárak hatékony kezelése érdekében. Azonban, hogy ezt megtehessük, először meg kell találni az okokat, amelyek miatt az élelmiszerárak nőnek - és valószínűleg az okok számosak.
A magasabb élelmiszerárakat több különböző tényező idézi elő, ezért a Tanács különböző szerveken keresztül foglalkozik velük. A közelmúltban a Mezőgazdasági és Halászati Tanács tárgyalta a kérdést és iránymutatásokat fogadott el az élelmiszerárak emelkedésének visszafogása érdekében.
Korábban itt, ebben a teremben a bioüzemanyagokra történt utalás, mint az egyik olyan tényezőre, amely a feltételezés szerint hozzájárul a magasabb élelmiszerárakhoz. Világszinten tudatosult, hogy a bioüzemanyagok járhatnak ilyen következményekkel, ezért folyik az üzemanyag-termelés úgynevezett fenntarthatósági kritériumainak intenzív fejlesztése. A fenntarthatósági kritériumok között szerepelnek a társadalmi hatások kritériumai is, amelyeknek figyelembevételére törekednünk kell.
Az elvégzett munka még nem teljes, de intenzíven folyik. Ugyanakkor ki szeretném emelni, hogy a bioüzemanyagok árbefolyásoló tényezőként gyakorolt hatása minden valószínűség szerint a kevésbé fontos tényezők közé tartozik, és hogy számos ennél fontosabb tényező létezik, amelyeket a Tanács szintén intenzíven tanulmányoz.
Köszönöm.
Elnök

Tárgy: Emberi jogok Kubában
2008. februárjában az ENSZ New York-i székházában a kubai kormány aláírta az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának két egyezségokmányát. E kötelező erejű egyezmények aláírásával Kuba kötelezettséget vállalt, hogy elismeri a "szólás és a gyülekezés szabadságát” és az "utazáshoz való jogot”.
Ennek a pozitív kubai fellépésnek és Louis Michel biztos márciusban Kubában tett építő jellegű látogatásának fényében milyen lépéseket tesz a Tanács a kapcsolatok normalizálására a kubai kormánnyal? Milyenfajta nyomást gyakorol majd a Tanács annak érdekében, hogy Kuba teljesítse nemzetközi kötelezettségeit?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Az Evans úr által feltett kérdésre a következőket szeretném elmondani:
Az Európai Unió üdvözölte a körülményt, hogy Kuba aláírta az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezményét (ICPPR), illetve a Gazdasági, a Társadalmi és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezményét (ICESCR).
Az idei év március 4-én tett nyilatkozatában az elnökség pozitívan értékelte a két egyezmény Kuba általi aláírását. A kötelező erejű nemzetközi jogi okmányok aláírójaként Kuba természetesen vállalta az azokból eredő kötelezettségeket.
Az elnökség további pozitív fellépésekre és az emberi jogok védelme terén működő nemzetközi struktúrákkal folytatott együttműködésének további erősítésére bíztatta Kubát. Az Európai Unió figyelemmel fogja kísérni ezeknek az emberi jogokra vonatkozó kötelező erejű egyezményeknek - amelyeket Kuba magára vállalt - megvalósítását.
2007. júniusi Kubára vonatkozó következtetéseiben az Európai Tanács felkérte a kubai kormányt, hajtsa végre a kubai nép mindennapi élete javításához szükséges politikai és gazdasági reformokat. Az Európai Unió elismeri a kubai nép azon jogát, hogy jövőjéről önállóan döntsön. Az Európai Unió továbbra is kész pozitívan hozzájárulni a kubai társadalom valamennyi rétegének jövőbeli fejlődéshez.
Ugyanakkor az Európai Unió továbbra is felhívja a kubai hatóságok figyelmét azon kötelezettségükre, hogy előmozdítsák és tiszteletben tartsák az emberi jogokat és polgáraik szabadságjogait.
Az Európai Tanácsban további viták folynak az általános és nyitott párbeszéd újraindításának lehetőségéről Kubával az elmúlt év júniusi következtetéseivel összhangban. Azonban, hogy ez létrejön-e, Kubától is függ és attól, hogy készen áll-e elfogadni a politikai párbeszédre vonatkozó javaslatot.
Az elnökség felkéri Kubát tegye meg a következő fontos lépést az Egyesült Nemzetek mindkét egyezményének megerősítésével, azok jellegét és hatékonyságát veszélyeztető fenntartások nélkül.
Köszönöm.
Richard Howitt
Köszönöm, hivatalban lévő elnök úr a ma esti ismételt felszólalási lehetőséget. Kíváncsi vagyok, hogy tekintettel a kubai kormányban bekövetkezett változásokra, tapasztaltak-e ő és a Tanács valamilyen változást, nagyobb lelkesedést a kubaiak részéről az általa említett nyitott politikai párbeszéd felvétele iránt? Arra is kíváncsi vagyok, hogy megosztaná-e velünk gondolait az Egyesült Államokban jelenleg folyó vitával kapcsolatban és transzatlanti kapcsolataink keretében a Tanács és az Egyesült Államok között jelenleg kétségkívül folyamatban lévő vitára vonatkozóan. Észlel-e ott bármilyen politikai változást, amely további javulásokra ösztönözhetne az emberi jogok területén Kubában?
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Nagyon köszönöm Howitt úrnak kiegészítő kérdését.
Nem mondhatnám, hogy lényegi változásokat észleltünk volna, habár tudatában vagyunk, hogy lehetséges a változás és lehetséges új fejezetet nyitni az Európai Unió és Kuba közötti kapcsolatban. Ez is a vita tárgya lesz az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának valamelyik soron következő ülésén.
Reméljük, hogy a lehetőség felhasználásra kerül és mindez valósággá válik. Mindazonáltal, megismétlem, ez Kubától is, vagy elsősorban Kubától függ.
Köszönöm.
Zita Pleštinská
(SK) A négy kubai lelkiismereti fogoly szabadon bocsátása nagyon pozitív lépés, ahogy az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata két kötelező erejű egyezményének a kubai kormány általi aláírása is az volt 2008. február 28-án az ENSZ székházában. Ugyanakkor legalább 58 személyt továbbra is fogva tartanak kubai börtönökben kizárólag azért, mert alapvető jogaikkal akartak élni. E két egyezségokmány tekintetében mit tehet a a "Márciusi csoport” 75 lelkiismereti okokból bebörtönzött tagja érdekében? Bízom abban, hogy a Tanács felszólítja a magas rangú kubai tisztségviselőket a kubai ellenzéket érintő összes per újrafelvételére pártatlan, nem egyoldalú bíróság előtt, és megkísérli elérni szabadon bocsátásukat.
David Martin
Válasza némi csalódást keltett bennem, mivel úgy gondolom, hogy a kubaiak részéről valóban készség mutatkozik az elmozdulásra és hogy a kormányban bekövetkezett változás hangsúlyváltást jelent a külső világ kubai megközelítésében. Nagyon sajnálatos lenne, ha az EU nem használná fel ezt a lehetőséget, nem ragadná meg az alkalmat egy komoly párbeszédre Kubával. Ezért ne gyakoroljunk további nyomást Kubára, hogy tegyen engedményeket, hanem lássunk hozzá ahhoz, hogy az Unió megkezdje a párbeszédet a kubaiakkal.
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Először a Pleštinská asszony által feltett kérdésről.
Tény, hogy a politikai foglyok száma csökkent, és az Európai Unió üdvözli ezt. Azonban az Európai Unió továbbra is követelni fogja a kubai hatóságoktól a politikai foglyok szabadon engedését. Először is, mert Kuba tagja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és ez természetesen bizonyos kötelezettségekkel jár. Kétség sem férhet ahhoz, hogy az emberjogi kérdések alkotják az egyik alapvető kérdés Kubával folytatandó párbeszédünkben.
És itt szeretnék Martin úr észrevételére reagálni. Biztosíthatom őt, hogy az elnökség, vagy a Tanács, egyetlen lehetőséget sem fog kihagynia a párbeszéd újrafelvételére, ha arra lehetőség adódik. Ennek a párbeszédnek tárgya minden körülmények között ki kell terjednie az emberjogi helyzetre, és reméljük, hogy Kuba elfogadja e javaslatot a párbeszéd felvételére.
Köszönöm.
Bernd Posselt
(DE) Elnök úr, rejtély számomra, hogy a Tanács szemrebbenés nélkül egyszerűen kivonul. Hosszú ideje vagyok e Ház tagja. A Tanácshoz intézett kérdések órája 21 órakor szokott kezdődni, és a Tanács velünk volt egészen fél tizenegyig. Aztán a Tanács kérte a kérdések órájának előrehozatalát 18 vagy 19 órára, s mi eleget tettünk óhajuknak. Ezzel követtük el az első hibát. Azóta a kérdések órája mindig késve kezdődik és a Tanács képviselőinek hétkor óramű pontossággal indulniuk kell. Ez nem a szlovén elnökség hibája, általános probléma, amit a Tanáccsal kell megvitatnunk. Az év felében a Tanács képviselői minden bizonnyal kibírják, hogy csütörtökig maradjanak Strasbourg szép városában, és szerda esténként is rendelkezésünkre álljanak.
Elnök
Észrevételét tudomásul vettük. Ma ténylegesen időben kezdtünk 18 órakor. Az ülés tehát nem kezdődött késve. Mindenesetre a Tanács szót kért és megkapja.
Janez Lenarčič
hivatalban lévő elnök. - (SL) Köszönöm, elnök úr, hogy engedélyezi, hogy szóljak.
Csak azt szeretném mondani Posselt úrnak, hogy a Tanács tiszteletben tartja az Európai Parlament határozatait és alkalmazkodik hozzájuk, természetesen a Tanáccsal konzultálva. Elhatározásra került azonban, hogy a kérdések órájának időtartama egy óra legyen - ami ma időben kezdődött. Azt is elhatározták, hogy a kérdések órájára általában szerdán 18 és 19 óra között kerül sor. A Tanács ehhez alkalmazkodott, tiszteletben tartja, és így tesz a jövőben is.
Köszönöm.
Bernd Posselt
(DE) Elnök úr, engedje meg, hogy tájékoztassam a Tanácsot, hogy a kérdések órája rendes körülmények között másfél óráig tart, amikor azonban panaszt teszünk az elnökségen, mindig azt a választ kapjuk, hogy az egy óra hosszat tartó kérdések órái kivételnek számítanak. A kivételesség ma már minden alkalommal érvényes.
Elnök
Posselt úr, ebben a kérdésben az elnökök értekezletének kell döntenie. Itt nem az a kérdés, hogy én egyetértek-e vagy sem. Szeretném, ha több időnk volna, de tartanunk kell magunkat az elnökök értekezlete határozatához. Mindenesetre bírálatát feljegyeztük és továbbítjuk az elnökök értekezletének.
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
A kérdések órája ezzel véget ér.
(Az ülést 19.05-kor felfüggesztik, majd 21.00-kor újból megnyitják.)
