A 2012. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetés (vita) 
Elnök
Az első napirendi pont a Balzani asszony által a Költségvetési Bizottság megbízásából készített, a 2012. évi költségvetés tervezetéről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló jelentés (2011/2019 (BUD)).
Francesca Balzani
előadó. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! A költségvetési eljárás a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazással a legkonkrétabb szakaszba érkezett, abban a szakaszba, amikor a költségvetési hatóságok ténylegesen megbeszélésekbe kezdenek, amelyek hasznos és jelentős eredményeket hozhatnak. Mindenekelőtt emiatt reménykedem abban, hogy a háromoldalú egyeztetésben rejlő lehetőséget sikerül megragadni, és nem fogjuk elszalasztani azokat.
A józan ész szellemében látunk neki a költségvetési eljárásnak. A tagállamok jelenleg kemény költségvetési konszolidációs politikákat hajtanak végre, és e politikáknak jelentőségteljes egyensúlyt kell találniuk a válság kezelésének szükségessége, valamint a gazdaság és a befektetések újraindításának szükségessége között. Éppen ez az oka annak, hogy most az európai uniós költségvetés - amely hatalmas és kivételes lehetőséget rejt magában, hogy hozzáadott értéket biztosítson a kiadások, befektetések és források tekintetében -, alapvető szerepet játszhat, és ezt feltétlenül meg is kell tennie. Olyan alapvető szerepet, amelyben döntő fontosságú, hogy az Európa 2020 stratégiát kell kiindulópontnak tekinteni.
Ez a Parlament rögtön a kezdetektől a költségvetési tárgyalások központi részévé tette az Európa 2020 stratégiát. A 2012. évi költségvetés az e stratégia megvalósítására irányuló konkrét intézkedések megtételének első lépése lehet, és annak is kell lennie, amely stratégiát pontosan abból a célból választottunk ki, hogy új lendületet adjon az Uniónak.
Ebben az értelemben az, hogy pénzügyi dimenziót rendelünk az Európa 2020 stratégiához, megteremti egységességünket és hitelességünket, valamint központi szerepet biztosít a stratégia számára. Egy ilyen ambiciózus stratégiát csak akkor hozhatunk létre, ha haladéktalanul végrehajtjuk, pontosan akkor, amikor kulcsfontosságú, hogy ez a gazdaság újraindítására szolgáló eszköz teljes mértékben kifejthesse hatásait.
Így az egységesség, hitelesség és az ambiciózus Európa 2020 stratégia döntő fontosságú és alapvető azon stabilitás garantálásában is, amelyre az Európai Unión belül, valamint a közös valutánk tekintetében napjainkban szükségünk van.
Ezenkívül más körülmények és politikák is előtérbe kerülnek. A mediterrán térségben végbemenő demokratikus folyamatokra gondolok, és arra, hogy garantálnunk kell az Európai Unió külső dimenzióját, amely ezúttal valóban szerepet játszhat és visszaszerezheti fontos vezető pozícióját.
Ne hagyjuk figyelmen kívül, hogy a költségvetés nem csupán egy olyan eszköz, amelyet jóvá kell hagyni, amikor előre kell terveznünk a következő évre. Egyben olyan eszköz is, amelynek egész évben működnie kell. Tehát egy kényes kérdésről van szó egyrészt a következő évre vonatkozó kifizetések, másrészt a 2011. évi költségvetésnek a folyó év tekintetében történő végrehajtása szempontjából is.
Egységesség, hitelesség és a költségvetés - amely a válság leküzdésére és a tagállami konszolidációs politikák ellensúlyozására szolgáló alapvető eszköz - erőteljes, határozott, céltudatos felhasználása - ezek mind olyan kérdések, amelyek komoly elkötelezettséget kívánnak részünkről, amelyeknek biztosítaniuk kell, hogy ismét meghatározó szerepet játsszunk az Európai Unió biztonságának tekintetében, és mindenekelőtt - és leginkább ez érdekel engem - arra ösztönöz bennünket, hogy ne vesztegessük el a háromoldalú egyeztetés lehetőségét. A háromoldalú egyeztetés valóban értékes lehetőséget kínálhat a konkrét és hasznos eszmecserére, és ennek így is kell lennie, ami ebben az évben megteremti a meghozandó költségvetési döntésekkel kapcsolatos közös elképzelést.
Úgy vélem, hogy egy fontos dokumentummal, a költségvetéssel kapcsolatos munka során a közös döntések meghozatala kiválóan jelzi, hogy képesek vagyunk együttműködni az Unión belül, ami különösen lényeges a mostani időkben.
Janusz Lewandowski
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Azért vagyok itt, hogy meghallgassam a Bizottság által előterjesztett költségvetési tervezettel és a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazással kapcsolatos nézeteiket.
Fontos dokumentum van előttünk, és a közelgő háromoldalú egyeztetésen hamarosan alkalmunk lesz megvitatni a Parlamentet érdeklő kérdéseket. Az azonban nyilvánvaló, és ez az előadó felszólalásában is szerepelt, hogy a jelenlegi rendkívüli körülmények között a 2012. évi költségvetéssel kapcsolatos tervezés és a kompromisszumos megoldások megtalálása nem tekinthető szokásos eljárásnak. Ennélfogva elengedhetetlen az államháztartási konszolidáció, valamint a növekedést és a munkahelyteremtést előmozdító befektetések közötti egyensúly, és úgy gondolom, hogy ez jelen is van a tervezetünkben. Még válság idején is szükségünk van befektetésekre az európai gazdaság igen törékeny helyreállításának megerősítéséhez.
Nos, válaszunk egy része benne van a 2012. évi költségvetésben. Ezenkívül egyértelműen növeltük az Európa 2020 stratégiával kapcsolatos prioritásainkat. Előirányzatainkban 62,6 milliárd eurót tesznek ki, ami a teljes költségvetési tervezet 43,5%-ának felel meg. A Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos kiadásokat is növeltük, ami 4%-os növekedést jelent. Ez a válasz első része.
A válasz második részét természetesen a következők alkotják: az adminisztrációhoz való kemény hozzáállás, a Bizottság létszámának zéró növekedése, valamint a programok nagyon szigorú értékelésével - működésük ellenőrzésével - kapcsolatos, úgynevezett negatív prioritások, továbbá bizonyos területeken, a teljesítmény alapján, a 2012-re vonatkozó, már meglévő pénzügyi programozásban előirányzottaknál alacsonyabb költségvetés. Következésképpen a 2012. évi költségvetési tervezet közel 9 milliárd euróval alatta marad a 2012-es pénzügyi terv felső határértékének.
Nem elegendő költségvetési tervezetet készíteni. Közös kötelezettségünk, hogy globális választ adjunk a fejleményekre. Különösen igaz ez a Földközi-tenger déli részére. Ezért egy héttel ezelőtt elfogadtuk a 2012. évi költségvetés 1. módosító indítványát, hogy több mint 1,3 milliárd euróval növeljük a szomszédságunkra és különösen a Földközi-tenger déli részére, 2011-re, 2012-re és 2013-ra vonatkozó költségvetési előirányzatot.
A következő év tekintetében ez további közel 500 millió euró mozgósítását jelenti a dél-mediterrán térség, és általánosságban e szomszédság számára, ezáltal felhasználva a 4. alfejezet alatti kerettartalékot, ugyanakkor 150-153 millió euró összegig a rugalmassági eszközök költségére is.
Az eredményt ismertettük. A kifizetéseket 4,9%-kal növelni kell, de nem csupán kedvtelésből, hanem a fennálló jogi kötelezettségek kifizetése érdekében, amelyek a pénzügyi terv végén növekednek. Meg kell ismételnem még egyszer, hogy ez pontosan 8 milliárd euróval kevesebb a 2012-re vonatkozó felső határértéknél.
A kutatás és fejlesztés fejlődik; a kohézió növekszik, ami most indult el, mert a támogatható programok most már befejeződtek, és ki kell fizetnünk a tagállamok számláit. Általánosságban azonban még a kohézió tekintetében is nagyon alatta maradunk a tagállamok 2012-re vonatkozó, aktualizált előrejelzéseinek.
Összefoglalásul szeretném elmondani, hogy nem számítok arra, hogy a jövőben könnyű tárgyalásaink lesznek a Tanáccsal. A 2011. évi eljárás tapasztalatai igen tanulságosak. Támogatnunk kell a Parlamentet abban, hogy a következő évre tisztességes költségvetést alakítson ki: egyrészt konszolidációt, másrészt a növekedéshez és munkahelyteremtéshez való hozzájárulást. Remélem, hogy idén zavartalanabb és kevésbé nehézkes lesz az eljárás, mint a 2011. évi költségvetés esetében.
María Muñiz De Urquiza
Elnök úr! A Bizottság arra irányuló javaslata, hogy a 2012. évi költségvetés növelését az EU jogi kötelezettségvállalásainak teljesítéséhez szükséges abszolút minimumra kell korlátozni, az Európai Unió befagyasztását jelentené, és Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportja nem érthet egyet ezzel.
Hiszünk Európában, hiszünk annak politikáiban és abban, hogy ezekhez finanszírozás szükséges, mert, biztos úr, az EU is nem költséget, hanem inkább hozzáadott értéket jelent a nemzeti politikák számára.
Amint azt az előadó megjegyezte, teljes mértékben egyetértünk azzal, hogy a költségvetésnek az Európa 2020 stratégia, a versenyképesség és foglalkoztatás megvalósítására kell törekednie, de ez a fő szempont a továbbiakban nem terelheti el a figyelmünket az Unió külső fellépésének állandó alulfinanszírozásáról. Ez nem egyeztethető össze az Európai Parlament, a Bizottság és a Tanács azon céljával, hogy az Unió kiemelkedő globális szereplővé váljon, ahol az infláció növekedése pusztán 2,9%.
Az előterjesztett javaslat megnehezíti, hogy teljesítsük a nyilvánosság igényeit és saját, az egész világon a béke, a fejlődés, a nemzetközi stabilitás és az emberi jogok előmozdítására vonatkozó kötelezettségünket
A Külügyi Bizottság számára fontos kérdésekre helyezem a hangsúlyt.
Mindenekelőtt a költségvetésben világosan meg kell jelennie az európai szomszédságpolitika, különösen a mediterrán dimenzió felülvizsgálatának. Először is, biztos úr, ami Palesztinát, a közel-keleti békefolyamatot és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalát illeti, a Bizottság javaslata 100 millió eurós költségvetési csökkentést ajánl.
Úgy gondolom, hogy a közel-keleti béke elég kényes kérdés, az UNRWA munkája pedig elég fontos ahhoz, hogy ne legyen kitéve évről évre annak a játszadozásnak, hogy a Bizottság alacsonyabb számadatokat javasol, mint amelyek aztán a költségvetési eljárással kapcsolatos tárgyalás során felvetődnek.
Biztos úr! A földközi-tengeri térség nagyon fontos, de ez nem mehet az Európai Unió külső fellépésének más területei rovására.
Csak hogy egy példát említsek, itt van Latin-Amerika és annak közismert alulfinanszírozása. E gyalázatos alulfinanszírozás mellett azon országok, amelyek részesülhetnének az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel folytatott együttműködés finanszírozási eszközének (ICI+) forrásaiból - rögtön befejezem, elnök úr -, nem tudják kihasználni ezt a lehetőséget, mert még nem született megoldás az eszköz jogalapjával kapcsolatos problémára.
A bővítés és a Stabilitási Eszköz számára szintén biztosítani kell a szükséges finanszírozást, továbbá a többoldalú kérdésekhez, például a UN Women (az ENSZ női jogegyenlőséggel és esélyegyenlőséggel foglalkozó hivatala) tevékenységéhez való európai uniós hozzájáruláshoz. Még egyetlen másodperc, elnök úr, hogy elmondhassam, hogy azt is lehetővé kell tenni számunkra, hogy rugalmasak lehessünk a költségvetés felhasználása tekintetében.
Jorgo Chatzimarkakis
Elnök úr! A költségvetési ellenőrzés szempontjából az Európai Uniót gyakran vádolják azzal, hogy hanyagul kezeli a kiadásokat. Ki a felelős ezért? Mintegy 80%-ban tulajdonképpen maguk a tagállamok közösen felelnek a kiadásokért. Gyakran maguk a tagállamok. Mindnyájan emlékszünk arra, hogy a brit miniszterelnök, Cameron úr mennyire mondogatta az Európai Parlament elnökének, hogy ahelyett, hogy még több pénzt kérünk, először biztosítanunk kell a pénzeszközök hatékonyabb felhasználását. Vajon 2010-ben melyik ország volt a legnagyobb jogsértő? Az Egyesült Királyság. 2010-ben az összes brit programot leállították.
Mi ennek az oka? Az, hogy a szabályok túl bonyolultak. Ezért arra szeretném kérni képviselőtársaimat, és különösen a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt küzdjön az egyszerűbb szabályokért, a hatékonyabb és könnyebben érthető ellenőrzési rendszerekért, valamint az új alkotóelemek bevezetéséért. Ha például a kutatáspolitika magában foglalná a különösen sikeres, innovatív projektre vonatkozó jutalmazást vagy díjat, sokkal könnyebb lenne az ellenőrzés. Ugyanez vonatkozik a kohéziós politikára, ahol ösztönző hatásokat érhetnénk el a projektekhez kapcsolódó hitelek biztosítása révén.
Rengeteg lehetőségünk van az innovációra. Bátran előre kell lépnünk.
Pervenche Berès
Elnök úr, biztos úr! A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság az aggasztó tények figyelembevételével határozta meg prioritásait: a gazdasági, pénzügyi és társadalmi válság továbbra is hatalmas pusztítást végez, jelenleg a munkanélküliek száma 23 millió, beleértve 5,2 millió fiatalt.
A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások végrehajtásáról szóló állásfoglalásában az Európai Parlament arra kérte az Európai Tanácsot, hogy "ne tekintse másodlagos szempontnak a foglalkoztatási kérdéseket a Bizottságnak az éves növekedési jelentésben szereplő, arra vonatkozó ajánlása vizsgálatakor, hogy a szigorú költségvetési konszolidáció váljon a 2011-2012-es időszak elsődleges prioritásává”. A költségvetés szempontjából ezt a követelményt a gyakorlatban az Európa 2020 stratégia öt alapvető célja erőteljes támogatásának formájában kell teljesíteni, elsősorban a foglalkoztatási ráta növelésével és a szegénység, illetve a társadalmi kirekesztés által érintett vagy veszélyeztetett emberek számának csökkentésével.
A Foglalkoztatási és Szociális Bizottság hangsúlyozza, hogy e célok szükségessé teszik, hogy az EU költségvetése összehasonlítható, összeegyeztethető és kiegészítő legyen a tagállami költségvetések vonatkozásában.
Őszinte köszönetet mondunk az előadónknak, Francesca Balzaninak, mivel tudjuk, milyen határozottan támogatja a bizottság által elfogadott álláspontot.
László Surján
A Regionális Fejlesztési Bizottság megtárgyalta és örömmel támogatja az előterjesztést. Úgy látja, hogy elég körültekintő, és jó felkészülést biztosít nemcsak magára a trialógusra, hanem a későbbiekben az egész költségvetési folyamatra. A Regionális Fejlesztési Bizottság számára természetesen a legfontosabb a kohéziós politikának a finanszírozása, és figyelmeztetünk arra, hogy a hétéves ciklus természetes folyamán most eljutottunk abba a fázisba, amikor a tagállamok egyre nagyobb és nagyobb összegeket hívnak le, vagy próbálnak lehívni és tudnak elkölteni az elképzelt programok alapján. Saját hazámban az a helyzet, hogy az elmúlt egy évben kétszerannyi összeg jött be, mint amennyit korábban két év alatt meg szoktunk kapni. Tehát ez is mutatja a felgyorsulást, aminek persze belső okai is vannak, de a többi tagállamban is megfigyelhető ez a jelenség. Ezért reméljük azt, hogy ez a politika határozott támogatásban részesül.
Luis Manuel Capoulas Santos
Elnök úr! Három kulcsfontosságú kérdést emelnék ki a közös agrárpolitika (KAP) 2. alfejezete kapcsán. Ami az első pillért illeti, nincsenek jelentős problémák, mivel a kiadásoknak körülbelül a 90%-át teszi ki, a végrehajtási arány pedig hozzávetőleg 100%, így hát örülünk a 2012-re vonatkozó kiadások 3%-os növelésének, mivel ez pontosan megfelel a KAP - mint tudjuk - fokozatos, 2013-ig tartó bővítésével kapcsolatos költségeknek.
A második pillér sem jelent különösebb problémát, mert az előirányzatok növekedtek. Ez kedvező lépés, mivel a programozási időszak közepén tartunk. Tekintettel a válságra és azon nehézségekre, amelyekkel bizonyos tagállamok a társfinanszírozás terén szembe találják magukat, fontos, hogy felgyorsítsuk a körülbelül 70%-ot kitevő második pillér végrehajtását.
A harmadik kérdés, amit szeretnék felvetni - és véleményem szerint ez a legfontosabb -, bizonyos egyedi programokkal kapcsolatos. A Törvényszék ítéletével összhangban az iskolagyümölcs és iskolatej program, és különösen a leginkább rászorulók támogatására irányuló program a végén lényegesen kevesebb finanszírozásban részesült, mert elrendelték, hogy a többletforrások csak intervenciós mechanizmusokon keresztül vehetők igénybe és használhatók fel. Egy ilyen intenzív válság idején, mint a mostani, a szolidaritás nem lehet pusztán politikai prioritás, mindenekelőtt lelkiismereti kötelességnek kell lennie. Ezért felhívom a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ennek az igazságtalan helyzetnek a megszüntetése érdekében terjesszen elő jogalkotási javaslatokat.
Olle Ludvigsson
Elnök úr! A Gazdasági és Monetáris Bizottság nevében három prioritási területet szeretnék kiemelni. Először is az új európai felügyeleti hatóságoknak megfelelő finanszírozásban kell részesülniük. A pénzügyi piacok stabilitása szempontjából döntő fontosságú, hogy erőteljesebb szerepet legyenek képesek betölteni. Amikor a hatóságok új feladatokat kapnak, azonnal növelni kell a forrásaikat. Hosszabb távon közelebbről meg kell vizsgálnunk, hogy a jelenlegi tervek szerinti munkaerő-létszám valóban elegendő lesz-e. Másodszor a Bizottságnak fel kell készülnie a gazdasági ügyekkel kapcsolatos humán erőforrás növelésére a gazdaságirányítási csomag elfogadását követően. Az aktualizált rendelkezéseket rögtön a kezdetektől hatékonyan kell kezelni. Harmadszor a költségvetésben teret kell biztosítani az uniós statisztika minőségének javításához. A silány gazdasági statisztika a gazdasági válság egyik okának tekinthető.
Reinhard Bütikofer
Elnök úr, Lewandowski úr, Balzani asszony! Először is, bizottságom nevében szeretnék hálás köszönetet mondani Balzani asszonynak az általa végzett kemény munkáért és szoros együttműködésért. Nagyon jó példával jár elől.
Lewandowski úr, Ön kijelentette, hogy a szokásos megközelítés nem elfogadható. Természetesen teljesen igaza van. Ha azonban az Európa 2020 stratégiában megvizsgáljuk az energiával kapcsolatos kiemelt területet, nyilvánvaló, hogy a Bizottság vajmi kevéssé hajlandó folytatni az eddigiek szerint, mert a kiemelt terület nem kapta meg a teljes mértékű finanszírozást. Még az energiapolitika egyik fontos területén is csökkentésekre kerül sor, és ennek aztán tényleg nincs semmi értelme. Ahogy az amerikaiak mondják, ne csak beszéljünk, cselekedjünk is, és ne vállaljunk olyan kötelezettségeket, amelyeket aztán nem tudunk teljesíteni.
Másodszor, mi, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság tagjai biztosítani szeretnénk, hogy a jelentősebb projektekkel - mint például a nukleáris fúziós reaktor létrehozására irányuló ITER és a GALILEO PAS globális navigációs rendszer - kapcsolatos költségek drasztikus növekedése többé ne csorbítsa a kutatási költségvetést. Ezzel a témával kapcsolatban javaslatokat terjesztettünk elő, és örülnénk, ha kedvező fogadtatásra találnának. Végül is tulajdonképpen a kis- és középvállalkozásokról van szó. Szeretnénk megállapítani a kutatással és innovációval kapcsolatos finanszírozáshoz, valamint az innovatív pénzügyi eszközökhöz való hozzáférésükre vonatkozó prioritásokat.
Franziska Keller
az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményének előadója. - Elnök úr! Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság nagyon örül a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség vonatkozásában végrehajtott forrásnövelésnek, ugyanakkor úgy gondolja, hogy az új intézkedések és programok elfogadása előtt a meglévőket megfelelően értékelni kell, és az értékeléseket kell alapul venni az új programok összeállításához.
Látunk lehetőséget a szinergiák kihasználására és az átfedések elkerülésére, a dolgok egyszerűsítésére, valamint annak biztosítására, hogy minden uniós szintű intézkedésünk egyértelmű hozzáadott értéket képviseljen.
Az Állampolgári Jogi Bizottságnak határozott meggyőződése, hogy meg kell vizsgálnunk, éppen most mi is történik körülöttünk, valamint növelnünk kell kiadási kapacitásainkat a menekültek védelme, továbbá a romák integrációja terén. Az összes intézménynek képesnek kell lennie arra, hogy ellássa a feladatait.
Végezetül - és ez a Bizottság számára is érdekes lehet - az Állampolgári Jogi Bizottság határozottan úgy gondolja, hogy a SIS II költségvetésének jelentős része kerüljön tartalékba, mivel még nincsenek egyértelmű eredmények. Ezenkívül úgy véljük, hogy a személyzetére fordítandó kiadások bizonyos részeit is tartalékba kell helyezni, amennyiben az EU-nak a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programja (TFTP) - amelynek megvitatására eddig csak a Bizottságban került sor, az Állampolgári Jogi Bizottságban még nem - nem valósul meg.
Barbara Matera
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Az Európában tapasztalható nehéz gazdasági és pénzügyi helyzet előtérbe helyezte az egyes tagállamok gyengeségeit, amelyek keményen küzdenek azért, hogy elkerüljék az államadósság-válságot. A válság következtében drasztikusan csökkentek a munkahelyteremtés és a növekedés szempontjából kulcsfontosságú területekkel kapcsolatos állami beruházások. Az Európa 2020 stratégia - amely központi jelentőségű a 2012. évi költségvetés szempontjából - javaslatot tesz az ördögi körből való kitörés módjára.
Bár elismerem, hogy a Bizottság felelősségteljesen járt el a 2012-re tervezett, előirányzott összegek tekintetében, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság költségvetéssel megbízott előadójaként sajnálatosnak tartom, hogy az olyan programok forrásainak minimális növelésére került sor, mint például a PROGRESS, amelynek a fiatalokra, a szegénység elleni küzdelemre és a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló fontos kezdeményezések megvalósítása feladata, és a Daphne program, amely a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó politikákkal kapcsolatos.
Ezért végeredményben úgy gondolom, hogy elengedhetetlen, hogy a 2012. évi költségvetés konkrétabban tudjon reagálni az Európa előtt álló kihívásokra.
Giovanni La Via
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! A költségvetési eljárásban résztvevő három intézménynek nem egyszerű a feladata, és magában foglalja a források mértékének meghatározását az előző évek kötelezettségvállalások, valamint az Unió előtt álló kihívások figyelembevételével. Az a cél, hogy egyensúlyt próbáljanak teremteni a növekedés és a fejlődés iránti követelmények, valamint a felelős megszorítások szükségességének felismerése között.
A Parlament ma szavazni készül erről a fontos dokumentumról, amely felhatalmazást jelent, azaz meghatározza a Tanáccsal való tárgyalások során követendő konkrét irányt. Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja szerette volna kiegészíteni az előadó, Balzani asszony által előterjesztett dokumentumot - akinek természetesen megköszönjük a munkáját -, hogy ilyen módon elősegítse annak hangsúlyozását, hogy elegendő forrásra van szükség a 2012. évi költségvetés szempontjából központi jelentőségű Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek finanszírozásához, valamint hogy a közösségi költségvetés kulcsfontosságú szerepet tölt be a tagállami politikák kiigazítására szolgáló módszerként.
Prioritásaink közé tartozik az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés, a kutatás, fejlesztés, növekedés, innováció és a munkahelyek támogatása, valamint a kis- és középvállalkozások fejlődésének ösztönzése. Úgy gondolom, hogy Európa csak az ezen ágazatokban megvalósuló befektetések révén lábalhat ki a válságból. Támogatom az európai hozzáadott értékkel kapcsolatos elképzelést, és ezt a hozzáadott értéket a költségvetési és pénzügyi tervezéssel kell elérni.
Úgy vélem, egy külön megjegyzést kell fűznöm a többlet kérdéséhez. Én személy szerint támogatom azt a kérést, hogy az el nem költött pénzeszközöknek az Európai Unió költségvetésében kell maradniuk, de ezt a következő többéves pénzügyi keretből kell biztosítani, mert pillanatnyilag nincs olyan jogalap, amely lehetővé tenné az Unió számára, hogy visszatartsa ezeket a pénzösszegeket. Ugyanez vonatkozik a késedelmes fizetésért felszámított bírságokra és kamatra.
Végezetül szeretném megjegyezni, hogy idén el kell kerülnünk, hogy megismétlődjön, ami tavaly decemberben történt, ehelyett a jövő júliusi háromoldalú egyeztetéstől kezdődően meg kell próbálnunk megtalálni az egyensúlyt a tagállamokkal. Ugyanakkor nem fordulhat elő az, hogy ne tudjunk elegendő finanszírozást biztosítani Európa stratégiai politikái és intézkedési prioritásai számára, amelyek nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy az Unió ismét ténylegesen mozgásba lendüljön és 500 millió európai polgár számára.
Edit Herczog
Üdvözlöm a biztos urat és a képviselőtársaimat! A 2012-es költségvetés lényegében nevezhető a gazdasági kormányzásról szóló jogszabálycsomag kistestvérének is, hiszen ugyanúgy a költségvetési egyensúly, a gazdasági növekedés feltételeinek megteremtése, a foglalkoztatottság, a versenyképesség növelése a cél megfelelő gazdaságpolitikai, költségvetésipolitikai eszközök alkalmazásával. Eredményekre van szükségünk, munkahelyekre van szükségünk, növekedésre van szükségünk, iparpolitikára van szükségünk, azaz erős európai gazdaságra van szükségünk. Nem lehet egy instabil euró mellett a GDP növekedésében reménykedve a tagállamoktól azt várni, hogy GDP-arányos uniós befizetésüket márpedig a válság és recesszió ellenére is kezdjék növelni. Ugyanakkor szilárd gazdasági alapokat kell teremteni ahhoz, hogy az unió, amelyet elképzelünk magunknak, valóban polgárai szolgálatában tudjon állni. Ehhez megfogalmaztuk a céljainkat. Meg kell valósítanunk az EU 2020-as stratégiát. Európa számára a hanyatlás helyett a növekedés, a vezető innovációs térség, azaz ipari, technológiai forradalom útját kell kiköveznünk. A 2012-es költségvetés része kell legyen a 2020-as stratégiánk elérésének. Most ennek a 10 éves programnak a második évéről beszélünk. Nem mondhatjuk azt, hogy kérem szépen ez majd csak később fog megállni. Emiatt nem elég megszorításokat vagy az Európai Unió kurtítását ajánlanunk az európaiaknak. A 2012-es költségvetési tervezet és a 2013-as megvalósításhoz szükséges 7-es számú kutatási keretprogram mindenképpen ezt a célt kell szolgálja.
Carl Haglund
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (SV) Elnök úr! Először is szeretnék köszönetet mondani kitűnő előadónknak a kiváló munkáért. Én is örülök annak, hogy az Európa 2020 stratégia alkotja e munka alapját. Azon döntések, amelyeket a jövővel kapcsolatban meg kell hoznunk, nem várhatnak az új többéves pénzügyi keret hatálybalépéséig; valóban már most el kell kezdenünk ezt a jövővel kapcsolatos munkát, e tekintetben pedig 2012 és 2013 vitathatatlanul döntős fontosságú lesz. Ugyanakkor alkalmasint emlékezetünkbe kell idéznünk, hogy a 2011. évi költségvetés összeállítása elég nehéz folyamat volt. Nem tudtunk megállapodni az Európai Tanáccsal egy közös megközelítésben. Erre való tekintettel sajnos az a helyzet, hogy a Bizottság által a 2012. évi költségvetés tekintetében javasolt jelentős forrásnövelést kell kifogásolnunk. Mi, a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport tagjai úgy gondoljuk, hogy túl nagy mértékű ez a növelés. Ezért előterjesztettünk egy olyan módosítást is, amely arra irányul, hogy a költségvetés erősebben a valóságban gyökerezzen, ami valami olyasmi, amit remélhetőleg a többi képviselőcsoport is támogatni tud, amikor a mai napon később szavazásra kerül majd sor.
Valami mást is szeretnék kiemelni, mégpedig azt, hogy elég furcsa beidegződés alakult ki, ami által bizonyos területekre túl sok forrást irányzunk elő annak ellenére, hogy tudjuk, hogy e pénzeszközöket felhasználatlanul fogják visszaküldeni az év végén, illetve valójában a következő évben. Semmit sem tehetünk az ellen, hogy Unión belüli számos tevékenység vonatkozásában túlzott mértékű forrásokat irányzunk elő?
Elengedhetetlennek tartjuk, hogy tudomásul vegyük az európai gazdasági tényeket. Ez sajnos azt jelenti, hogy a jövő évi költségvetés nem lehet olyan nagy, mint amilyennek a Bizottság szerint lennie kellene. Ugyanakkor úgy gondolom, hogy a Tanácsnak viszont fel kell ismernie, hogy az úgynevezett zéró növekedés sem megoldás, hanem bizonyos új forrásokra van szükségünk az általunk elfogadott prioritásokhoz. Meg kell találnunk az arany középutat, és a képviselőcsoportunkban legalábbis úgy gondoljuk, hogy ez csak akkor sikerülhet, ha mindenki vállalja a felelősséget.
Lajos Bokros
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! A görög állam tulajdonképpen fizetésképtelen. Már nem az a kérdés, hogy szüksége van-e adósságelengedésre, hanem hogy mikor kerüljön erre sor. Minél előbb, annál jobb.
Elképesztő, hogy az európai intézmények mennyire nincsenek tisztában a probléma jellegével. Nem likviditási válságról van szó, hanem súlyos fizetőképességi válságról, ami azt fejezi ki, hogy a görög gazdaság nemzetközi viszonylatban nem versenyképes. Nemcsak hogy felesleges, hanem kifejezetten nemkívánatos eredményre vezet, ha a görög adófizetőkre még több adósságot halmoznak. Ahhoz, hogy Görögország elkezdjen kilábalni a pénzügyi válságból, az állami és a magánhitelezőknek is el kell engedniük és el kell nyelniük az adósságteher egy részét.
A francia, német és különösen a görög bankokat újra kell tőkésíteni. Miután hatalmas mennyiségű görög államkötvényt vásárolt, és sokat fogadott el biztosítékként, az EKB csapdába került. Húsz évvel ezelőtt, amikor elkezdődött az átalakulás a volt kommunista országokban, az egyik legfontosabb strukturális reform az volt, hogy létrejött egy független központi bank az államadósság pénzesítésének szigorú jogi tilalmával. Az EKB alapvetően a kommunista országok gyakorlatát követte. Megbízatása tekintetében egyértelműen összeférhetetlenség tapasztalható, és ennek következményeit most az euróövezet szenvedi meg.
A 2012. évi költségvetést pontosan ebben az összefüggésben kell megvizsgálnunk. A jövő év vonatkozásában illúzió lenne a tagállami hozzájárulások növekedésére számítani arra való tekintettel, hogy az adófizetőkre egyébként is nagy valószínűséggel hatalmas teher hárul. Nem hagyhatjuk figyelmen kívül, és nem tolhatjuk félre az öt megbízható és fizetőképes ország elnökének és miniszterelnökének levelét. Figyelmeztetésként a tavaly év végi nehéz tárgyalások tapasztalatait és a Parlament frusztráló kudarcát is fel kell idéznünk. Az EP-küldöttség háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásának sokkal mértékletesebbnek, ugyanakkor realistábbnak kell lennie, ha a Parlament továbbra is meghatározó szereplő szeretne maradni, figyelembe véve az EU hatalmas jövőbeni kihívásait.
Helga Trüpel
Elnök úr, Lewandowski úr, hölgyeim és uraim! Először is szeretném kifejezésre juttatni, hogy általánosságban támogatom a Lewandowski úr által azzal kapcsolatban elmondottakat, hogy válság idején az a fontos, hogy biztosítsuk a megfelelő egyensúlyt a megtakarítások szükségessége, a finanszírozás hatékony felhasználása, a megszorító intézkedések, ugyanakkor a beruházási készség és képesség között, hogy ne állítsuk le teljesen a gazdaságunkat. Támogatom ezeket az általános iránymutatásokat, és úgy gondolom, hogy költségvetésünk tekintetében is viszonyítási pontul kell szolgálniuk.
Most az a kérdés, hogy a Lewandowski úr által nagyon helyesen említett követelmény valójában teljesíthető-e. A Zöldek/ az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja szemszögéből számos terület kifogásolható. Ha kiemelünk egy konkrét projektet, a nukleáris fúziós reaktor létrehozására irányuló ITER-t, nyilvánvaló, hogy egy olyan projektről van szó, amelynek forrásai a jövő évi költségvetésben a legnagyobb mértékben növekszenek, azaz 740 millió euróval. Ez lenne a megfelelő üzenet akkor, amikor más kutatási projektek, különösen a megújuló energiával kapcsolatos projektek finanszírozása csökken? Szeretnénk komolyan venni a Bizottság és az Európai Unió állításait, miszerint valóban szándékukban áll felvenni a küzdelmet az éghajlatváltozás ellen, és elmozdulni a megújuló energia felhasználásának irányába, de aztán azt tapasztaljuk, hogy e projekt finanszírozását kiemelt prioritásként kezelik, és úgy gondoljuk, hogy ez rossz döntés. Ezért nem támogathatjuk ezt a tárgyalási felhatalmazást annak ellenére, hogy szerintünk nagy része megfelelő.
Miguel Portas
Elnök úr! Képviselőcsoportom egyetért a kormányokkal való tárgyalásra vonatkozó felhatalmazással, amelyet ma készülünk elfogadni, mindazonáltal szeretnék felvetni egy olyan politikai kérdést, amely nem szerepel a szóban forgó dokumentumban, és amely a mostanában Görögországban és hazámban, Portugáliában történtekkel, valamint Jean-Claude Juncker legutóbbi nyilatkozataival kapcsolatos. E két ország, és a jövőben talán még mások is, annak lesz kitéve, hogy a megmentési politikák ördögi körébe kerülnek, ami által megmentésük más megmentését szolgálja. Ennek a megszorításokkal kapcsolatos pokolnak nyilvánvaló következményei vannak az állami beruházások és a munkahelyteremtés csökkenő mértéke tekintetében.
Mindenképpen elengedhetetlennek tartom, hogy az EU rendelkezhessen ezen országoknak 2012-ben és 2013-ban a strukturális alapokból történő finanszírozására vonatkozó politikával. Ez nem csupán azzal jár együtt, hogy a források rendelkezésre állnak majd ezen alapokból, hanem különleges feltételekkel is, amelyek a társfinanszírozás csökkenését vonják maguk után: azaz kevesebb nemzeti hozzájárulás szükséges olyan finanszírozásokhoz, amelyek munkahelyeket teremtenek, és amelyek jövedelmező beruházást jelentenek. Ez feltétlenül döntő fontosságú kérdés a következő két év tekintetében.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Miközben arról vitázunk, hogyan lehet megmenteni Görögországot egy olyan fizetésképtelenségből, amely világszerte gazdasági és pénzügyi vihart okozhat, a tisztelt Ház a 2012. évi saját költségvetésének közel 5%-kal történő növelését kéri.
Ez egyszerűen elfogadhatatlan az európai adófizetők szempontjából, és nem járul hozzá az uniós intézmények hitelességének növeléséhez. Az EU költségvetése nem eddig sem húzott ki bennünket a válságból és ezután sem fog.
Van számos olyan területe a költségvetésnek, ahol csökkenthetnénk a kiadásokat, ezt mindnyájan tudjuk. A sikertelen projekteket meg kell szüntetni. Egyszerűen le kell állítani az olyan projektek finanszírozását, ahol szabálytalanságok fordultak elő, illetve az olyan régiók számára nyújtandó finanszírozást, ahol a polgárok jogait figyelmen kívül hagyják. Ha a józan ész kerekedik felül, ez a Parlament az EU 2012. évi költségvetésének csökkentését fogja megszavazni. Ha nem ez következik be, a már amúgy is harcra kész uniós polgároknak védelmük érdekében saját államfőikre kell támaszkodniuk.
Lucas Hartong
(NL) Elnök úr! Ma az EU 2012. évi költségvetését vitatjuk meg. A Holland Szabadságpárt (PVV) természetesen hevesen ellenzi a tervezett, közel 5%-os forrásnövelést. Mindenféle kiemelt kezdeményezések mennek át felülvizsgálaton, és az eredmény az, hogy még több pénzt pumpálnak bele értelmetlen európai ügynökségekbe az adófizetők pénzén.
A költségvetés legfontosabb részlete azonban az a többlet 1,3 milliárd euró, amely a nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktorral (ITER) kapcsolatos projekthez szükséges. A projekthez szükséges forrásokat a jelenlegi többéves költségvetés más alfejezeteiből kell elvenni, ez pedig azt jelenti, hogy most itt annak a költségvetésnek a felülvizsgálatával foglalkozunk. Következésképpen minden tagállamnak a 2012. évi költségvetésről kell szavaznia. Ez fantasztikus hír, mivel eszerint a holland kormány élhet azon jogával, hogy csak akkor hagyja jóvá a költségvetést, ha teljesen megfelel annak a szabálynak, hogy semmilyen forrásnövelésre nem kerülhet sor, és ez az, amit a holland kormány támogat. Felhívom Hollandiát és a hasonlóan gondolkodó európai tagállamokat, hogy csak nyugodtan éljenek e jogukkal.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Elnök úr! Lewandowski úr többnyire ésszerű dolgokat mond, az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja éppen ezért támogatja.
Idén a költségvetésre vonatkozó felhatalmazás még fontosabb, mint az előző években volt, mivel 2012-ben fogjuk megtárgyalni a következő pénzügyi tervet.
Tulajdonképpen a 2010. júniusi háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazás meghiúsulása igen komoly problémákat okozott a novemberi megállapodással kapcsolatban. Ezért reméljük, hogy most az intézményekben a tavalyihoz képest nagyobb mértékű a konszenzusra való készség.
Ezen túlmenően Balzani asszony nagyon ésszerű felhatalmazást dolgozott ki, mivel magában foglalja az összes feltételt, amelyeket meg kell vitatni a következő pénzügyi terv kapcsán. Hangsúlyozza az Európa 2020 stratégia és a költségvetés számszerűsítésének, valamint annak fontosságát, hogy figyeljünk oda a még szabad előirányzatokra, a költségvetés biztonságára és hitelességére. A 2012. évi költségvetés és a következő pénzügyi terv mindezt magában fogja foglalni. Ennélfogva elengedhetetlen, hogy ez a felhatalmazás és a háromoldalú egyeztetés sikeres legyen, mert a 2012-re vonatkozó költségvetési megállapodás kimenetele nagymértékben meghatározza a következő pénzügyi tervvel kapcsolatos intézményközi tárgyalások sikerét.
Fölöttébb támogatjuk az Európai Bizottságnak a kifizetési előirányzatok 4,9%-os növelésére vonatkozó kérését. Annak, aki nem hajlandó ilyen szemszögből szemlélni a dolgokat, csak meg kell néznie a költségvetés idei végrehajtását és azon jelentős problémákat, amelyek az elegendő kifizetések előteremtése során tapasztalhatók, például a szolidaritási eszköz elindítása kapcsán, amely bizonyos rászoruló európai régió javára szolgál.
Estelle Grelier
(FR) Elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani az előadónknak, és szeretném dicséretemet kifejezni a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásról szóló szövegtervezet minősége miatt, amely hangsúlyozza, hogy végre sürgősen rendelkezésre kell bocsátani az éves költségvetési kereteket az Európa 2020 stratégia javára, mégpedig olyan módon, amely összhangban áll az európai szemeszterrel kapcsolatos felfogással.
Mindazonáltal a tárgyalások nehéznek ígérkeznek, mivel a Bizottságnak az a vezérelve, hogy egy szoros költségvetés előterjesztésével megfeleljen a tagállamok által előírt megszorítási követelményeknek, miközben figyelmen kívül hagyja a polgárok szükségleteit. Ebben a vonatkozásban jellemző, milyen sors vár a leginkább elszegényedett népességre irányuló élelmiszer-segélyezési programokra.
Biztos úr! Több képviselőtársaimhoz hasonlóan a sajtóból értesültem arról, hogy az Európai Bizottság a leginkább rászoruló személyeknek szóló program drasztikus csökkentését tervezi. Ilyen módon negyedére, az idei 500 millióról a következő évben 113 millióra csökkenne a program kerete.
Az Unió az európai szolidaritás szellemében jelenleg évente fejenként 1 eurót költ e polgárok élelemhez való alapvető jogának védelmére. Ennek a szimbolikus 1 eurónak az önös nemzeti érdekek és a költségvetési megszorítások oltárán való feláldozása jól szemlélteti Európa erkölcsi és politikai kudarcát.
Gyakran elhangzik, hogy az emberi társadalom fejlettségi szintje azon mérhető le, hogy bánik a legkiszolgáltatottabbakkal és a leginkább rászorulókkal. Az, hogy ezen élelmiszer-segélyezési program felszámolására technikai és jogi nehézségeket hoznak fel ürügyként, nem csupán az érintettek, hanem Európa hitelessége és az Európáról kialakult kép szempontjából is katasztrofális. A Bizottság bolondot csinál az európai parlamenti képviselőkből és az általuk képviselt polgárokból azzal, hogy áprilisban pénzösszegekre tesz javaslatot, majd két hónappal később negyedére csökkenti azokat.
Biztos úr! Remélem, meggondolja magát e konkrét döntéssel kapcsolatban, és meghallgatásra találnak a politikai célkitűzések és a költségvetési elképzelések, amelyek kifejezésre jutnak a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó felhatalmazásban.
James Elles
Elnök úr! Szeretnék gratulálni az előadónak. Nehéz feladat hárult rá a jelenlegi körülmények között, amikor is a célokat a 2020 stratégia határozza meg, és kevesen vannak azok, akik nem értenének egyet azzal, hogy számtalan különböző projektet kell finanszírozni. A valódi problémát az okozza, hogyan finanszírozzuk ezeket a célokat napjaink még borzalmasabb körülményei között - ahogy azt az Európai Tanácsban és az euróval kapcsolatos tárgyalásokon is tapasztaljuk, valamint ahogy azt kollégám, Bokros úr is említette.
Képviselőcsoportunk úgy gondolja, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani arra, hogy mi a legelőnyösebb, valamint a költségvetés azon területeire, ahol ténylegesen csökkentést lehetne végrehajtani. A Bizottság elkezdte jelezni ezt azzal, hogy csökkentsük nullára az adminisztrációval kapcsolatos költségeket, de talán vannak még más területek is, amelyekre a költségvetési eljárás során nem helyeztünk hangsúlyt.
Az ősz közeledtével komoly vizsgálatra lesz szükség, és ezzel a témával kapcsolatban mintegy 60 kérdést tettünk fel a Bizottságnak azzal a céllal, hogy állapítsuk meg, hol nem megfelelő a végrehajtás. Máskülönben Oscar Wilde találó meghatározásában szereplő cinikus emberhez hasonlóan olyan helyzetbe kerülünk, ahol "az emberek mindennek ismerik az árát, de az értékét semminek sem”.
Angelika Werthmann
(DE) Elnök úr! A 2012. évi költségvetési tervezetben első alkalommal fordul elő, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit körültekintően összekapcsolják a költségvetési eljárással. Ennélfogva örömmel fogadtuk a Balzani asszony által végzett munkát.
Európában a fiatalok körében átlagosan 20%-os a munkanélküliség, Spanyolországban pedig még a 40%-os szintet is eléri. Ezek aggasztó számadatok. Ismeretükben könnyen érthető, hogy miért vannak az utcákon a fiatalok például a Puerta del Solon, és miért is beszélünk egyre gyakrabban egy elveszett generációról. Sokkal többet kell tennünk a fiatalokért.
Ami az Európa 2020 stratégiát illeti, a Bizottság szerint a kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos finanszírozás körülbelül 43,5%-a segítené elő a 2020-as célkitűzések elérését. Ezért felkérem a Bizottságot, hogy az idei költségvetési eljárás során több lehetőséget biztosítson a források átcsoportosítására a hosszú távú célok megvalósítása érdekében.
Derek Vaughan
Elnök úr! Úgy gondolom, mindnyájan tisztában vagyunk azzal, hogy az idei költségvetés és a háromoldalú egyeztetés nehéznek ígérkezik. Ezért nekünk, a Parlamentnek, világosan meg kell határoznunk prioritásainkat és készen kell állnunk arra, hogy megküzdjünk ezekért. Azaz, készen kell állnunk arra, hogy megvizsgáljuk a forrásoknak a saját prioritásainkhoz történő átcsoportosítását.
Véleményem szerint prioritásaink közé kell sorolni azon politikákat, amelyek EU-szerte előmozdítják a munkahelyteremtést és növekedést, különösen akkor, amikor a tagállamok csökkentik kiadásaikat.
A kohéziós politika és a strukturális alapok például kulcsfontosságúak abból a szempontból, hogy régióinkban ösztönzik a növekedést. Ennélfogva megfelelő finanszírozást igényelnek, és jómagam támogatom a strukturális alapok forrásainak növelését. Az egyetemeinken és tudományos intézményeinken belüli kutatás és fejlesztés szintén fontos. Az innováció elengedhetetlen, a kutatás és fejlesztés eredményei pedig projektek, üzleti vállalkozások és munkahelyek formájában jelenhetnek meg a gyakorlatban. Ezenkívül döntő fontosságúak az infrastrukturális beruházások is. A közlekedéssel, energiahálózatainkkal és a szélessávú szolgáltatások fejlesztésével kapcsolatos beruházások, különösen a mi régióinkban, ösztönzik a munkahelyteremtést és a növekedést.
Végezetül, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az EU-ra új kötelezettségek hárulnak, nekünk pedig készen kell állnunk arra, hogy ezekhez pénzeszközöket rendeljünk. Arra szeretném kérni a Bizottságot, hogy a jövőben ezt is vizsgálja meg.
Anne E. Jensen
(DA) Elnök úr! Már jól látható, hogy ez alkalommal a befizetések jelentik a problémát, és hogy a Tanácson belül sok olyan ország van, amelyik nem hajlandó fizetni. Erre nyilvánvalóan megoldást kell találni. Ez azonban nagymértékben függ attól, hogy a tagállamok hogyan tudják felhasználni a strukturális alapok előirányzatait. Rendkívül fontosnak tartom annak biztosítását, hogy ne valljanak kudarcot azon törekvéseink, hogy az energia területe nagyobb prioritást kapjon a 2012. évi költségvetésben. Biztosítanunk kell, hogy pénzeszközöket irányozzunk elő a megújuló energiára vonatkozó európai stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) számára. A projektek készen állnak, és nekünk biztosítanunk kell, hogy ezt a tervet elindítsuk. A támogatásunkra van szükség. Másodszor, problémák tapasztalhatók a nukleáris fúziós reaktor létrehozására irányuló ITER projekt terén, amellyel kapcsolatban a Bizottság hatalmas nyomást gyakorol ránk. Valójában azonban a Tanácsra kell nyomást gyakorolni, mert jelenleg ott van a probléma. A Parlament támogatja a projektet, ugyanakkor a Bizottság teljesen tisztában van azzal, hogy azt nem támogatjuk, hogy más kutatási előirányzatok csökkentése révén biztosítsunk forrásokat.
Seán Kelly
Elnök úr! Általánosságban azt lehet mondani, hogy az európai szinten elköltött pénzeknek hozzáadott értéket kell képviselniük, és ennek nyilvánvalónak kell lennie a polgárok számára. Sajnálatos módon a hozzáadott érték és annak szemléltetése két külön dolog. Ez olyasmi, amit alaposabban meg kell vizsgálnunk, esetleg a költségvetés kiigazítása révén, hogy bebizonyítsuk a polgároknak és a tagállamoknak, hogy amit teszünk, annak hozzáadott értéke van.
Másodszor, a 2020 stratégia döntő fontosságú az Európai Unió jövője szempontjából. 2020-ban nem csupán a költségvetésünk nagysága, hanem annak alapján fognak megítélni bennünket, hogy teljesítettük-e a 2020 stratégiát. Ha ez sikerül, Európa helyzete jobb lesz: nagyobb lesz a növekedés, több lesz a munkahely, nagyobb mértékű lesz a megújuló energia felhasználása, több pénzt fordítunk majd innovációra, és több vállalkozó lesz. Úgy gondolom, hogy ezt kell célunknak tekinteni.
Végül, saját forrásainkra is szükségünk van, és minél előbb rendelkezünk ezekkel, annál kevesebb időt kell szánnunk évente a költségvetés megvitatására.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Elnök úr! Először is szeretnék gratulálni az előadónak, Balzani asszonynak az általa elénk terjesztett jelentéshez.
A költségvetés valóban az alapvető eszköz, amely az összes uniós politikát támogatja - a közös agrárpolitikát, a kohéziós politikát, a kutatáspolitikát és a külpolitikát. Mindezek értelmetlenek lennének a támogatást biztosító költségvetés nélkül.
Biztos úr! Éppen ezért most, a válság idején minden eddigihez képest nagyobb szükségünk van egy szilárd költségvetésre, amely megfelel a jelenlegi szükségleteknek. Ezért arra kérem Önt, hogy az alapvető programok - például a foglalkoztatási program és a fiatalok képzésére szolgáló programok -, illetve a Bíróság által darabokra szedett, a leginkább rászoruló személyeknek szóló program számára irányozzon elő forrásokat.
Ezenkívül arra kérnénk a Tanácsot, hogy a továbbiakban ne úgy gondolkozzon, mint egy könyvvizsgáló, hanem ez egyszer vállalja a politikus szerepet, és ne úgy végezze a számításait, hogy megpróbálja elérni, hogyan lehet csökkenteni a kifizetéseket, mert végül a Bíróságon találhatjuk magunkat tekintettel arra, hogy - amint arra Ön is emlékeztetett bennünket, Lewandowski biztos úr - a kifizetések korábbi vállalásokból származó jogi kötelezettségek. Máskülönben egyszerűen nem fogjuk tudni teljesíteni ezeket.
João Ferreira
(PT) Elnök úr! Számos igen fontos döntést kell meghozni az Unió költségvetésének rendkívül szűk keretei között, amelyeknek megváltoztatása szemmel láthatólag nem áll szándékában az EU legfőbb vezetőinek, ilyen módon akadályozzák a valódi konvergenciára és kohézióra vonatkozó bármilyen kilátás kialakulását.
Elfogadhatatlan, hogy az EU leginkább kiszolgáltatott gazdaságait érintő rendkívül súlyos válság idején továbbra is tarthatatlan társfinanszírozási követelményeket támasztanak az uniós alapok, különösen a strukturális alapok felhasználására vonatkozóan. Maga a Bizottság is elismeri, hogy ezek az országok kismértékben használják ki az uniós alapokat, mégis ragaszkodnak a társfinanszírozási követelményhez, így a rájuk kiszabott megszorító intézkedések nem teszik lehetővé az állami beruházások garantálását mindenekelőtt azért, mert azokat nyomorúságos szintre csökkentették. Ezért támogatjuk a nemzeti hozzájárulások megszüntetését vagy lényeges csökkentését, hogy maximum 10%-os legyen, hogy a komoly nehézségekkel küszködő országok teljesen kihasználhassák az uniós alapokat, és hogy a pénzösszegeket ténylegesen a leginkább rászorulók használhassák fel ahelyett, hogy azokhoz kerülnek vissza, akiknek a legkevésbé van szükségük rájuk.
Véget kell vetnünk az irgalmatlan és megállíthatatlan, divergenciát előidéző erőnek, amelyben az EU elmerül. A költségvetési politika döntő szerepet játszik ebben.
Andreas Mölzer
(DE) Elnök úr! Mindnyájan tudjuk, hogy az Európai Uniónak összébb kell húznia a nadrágszíjat. Nem csupán azért, mert a költségvetés növelése - figyelembe véve a nemzeti takarékossági programokat - arculcsapást jelentene polgáraink számára, hanem azért is, mert végre kell hajtani a jövő évi befizetéseket az állandó európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusba. Ezeket a forrásokat a már így is pénzszűkében lévő nemzeti költségvetésből kell biztosítani.
Amikor az egyik képviselőcsoport úgy akarja megkerülni a költségvetési korlátokat, hogy a következő évre átviszi az éves költségvetési többletet, amelyet egyébként rendszerint visszafizetnek a tagállamoknak, nyilvánvaló, hogy megpróbálják félrevezetni a polgárokat. Ennek következtében még nagyobb mértékben növekedne a költségvetés, mint ahogy azt a Bizottság javasolta.
Valószínűleg igaz, hogy a sok többéves program vonatkozásában tervezett kiadásokat és a kapcsolódó támogatást jelenleg nem lehet csökkenteni, mert máskülönben az EU-t a szerződésszegéssel lehetne vádolni. Véleményem szerint azonban rengeteg lehetőség van a megtakarításra. Az uniós szervek számának csökkentése mellett az a legfontosabb, hogy javítsuk a csalás elleni küzdelemre vonatkozó eljárásokat. Pusztán azáltal, hogy behajtjuk a tévesen kifizetett pénzösszegeket, jelentősen csökkenthetnénk a költségvetésre háruló terheket.
Edit Herczog
(HU) Így módom nyílik a két konkrét javaslatom megfogalmazására is. A szocialista frakció támogatja az ITER megépítését, ugyanakkor nem fogadja el, hogy százmillió euró költségvetési átcsoportosítás történjen a 7-es számú kutatási keretprogram terhére, hiszen a 7-es számú keretprogramra szükség van az európai célok eléréséhez. Azt szeretnénk, hogy a versenyképességi, innovációs keretprogram, a transzeurópai közlekedési hálózat és a transzeurópai energetikai hálózat finanszírozásához az intézményközi megállapodás 37. pontban engedélyezett 5%-os rugalmasságot kihasználjuk. Ez szükséges és elengedhetetlen feltétele, hogy az európai uniós költségvetés valóban el tudja látni gazdaságélénkítő szerepét. Köszönöm szépen, és gratulálok a jelentéstévőnek.
Janusz Lewandowski
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Egy rövid észrevételt szeretnék tenni a háromoldalú egyeztetésünk reményében és két konkrét kérdésre válaszolva, amelyet Capoulas Santos úr, illetve Grelier úr tett fel "a leginkább rászoruló személyeknek” szóló élelmiszer-segélyezési program védelmében.
Ismeretes, mi történt: a Bíróság azon ítélete következtében, amely előírja, hogy a program kizárólag a "készletekből” származó élelmiszerekkel rendelkezhet, az 500 millió eurós összeg 113 millió euróra csökkent. Ezért megoldást kell találnunk, és valószínűleg új jogalapot a program számára.
Másik rövid észrevételemet Bütikofer úrhoz intézem, aki azt állítja, hogy nem tettünk eleget ahhoz, hogy az energiával kapcsolatos prioritások szerepeljenek a következő költségvetésben.
El kell fogadnunk, hogy ebben az évben - a beruházási projektekkel, különösen a Nabuccóval és az Azerbajdzsánnal való más projektekkel kapcsolatos késedelmek következtében, valamint amiatt, hogy az Eurovíziós Dalfesztivál megnyerését követően Azerbajdzsán kiengedett - hatalmas késedelmeink vannak. Sajnálatos módon ez kihat a következő időszakra vonatkozó, a fontosabb energia-összeköttetésekkel kapcsolatos programozásra is.
Mindazok számára, akik csökkenteni szeretnék a költségvetést, azt üzenem, hogy a 2012. évi kifizetésekre vonatkozó jogi kötelezettségvállalásaink közé tartozik, hogy Görögország és néhány más, bajban lévő ország felé teljesítsük kifizetéseinket. Megszorító intézkedésekre van szükségük, de beruházásokra is, és jogi kötelezettségvállalásaink a beruházásokra vonatkoznak - arra, hogy a következő évre strukturális támogatást biztosítsunk ezen országok számára.
Francesca Balzani
előadó. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Úgy gondolom, hogy ez a rendkívül érdekes vita, amely az egyes bizottságokban folytatott megbeszéléséket követi, bizonyítja, hogy az alapvető stratégiák tekintetében számottevő konszenzus alakult ki a Parlamentben.
Sok más dolog közül a költségvetés a legfontosabb, amely kétségtelenül az államháztartási konszolidáció és a növekedés támogatásának szükségessége közötti kényes egyensúly megteremtésének egyetlen és legfontosabb eszköze. Az egyetlen védőbástyánk azzal a veszéllyel szemben, hogy a konszolidáció súlyos, bár visszafordítható pangást idézhet elő az európai gazdaság tekintetében. Ennélfogva a költségvetés központi jelentőségű eszköz.
Az Európai Parlament nem egy általánosságban véve ambiciózus költségvetést szeretne, hanem a jelenleg világos és könnyen belátható valamennyi prioritás vonatkozásában szilárd eszközt. Az Európa 2020 stratégiában a legfontosabb prioritás mindenekelőtt a munkahelyekkel kapcsolatos beruházás. Ma, itt az ülésteremben ismét említést tettünk a kutatásról, fejlesztésről, társadalmi kohézióról és az energiáról, az összes olyan prioritásról, amelyek tekintetében szándékaink komolyságának legjelentékenyebb mutatója a költségvetés. Szándékaink komolysága jelenti szilárd intézményi hitelességünket.
Ma tehát ez a központi jelentőségű költségvetés sok más tényező között rendkívül fontosnak számít, mert ismételten felhívjuk a figyelmet arra, hogy a későbbiekben kötelezettségvállalásaink teljesítésének hajtóerejévé válik, ami nem kis dolog. Ennélfogva a költségvetés fontos tényező az Európai Unió és a közös valutánk stabilitásának helyreállítása szempontjából.
Ezért remélem, hogy a mindnyájunkban meglévő erőteljes felelősségérzet - és ez nem is alakulhatott volna másképp - már a háromoldalú egyeztetés során higgadt, felelős és eredményes tárgyalásokra ad lehetőséget az Unió jövője érdekében.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra ma, 12.00-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Cătălin Sorin Ivan
írásban. - (RO) A költségvetésről folytatott háromoldalú párbeszéd nagyon fontos lépés a költségvetési eljárásban, és olyan lehetőség, amit nem szabad elszalasztanunk. A jelentésnek, amelyről ma szavazni fogunk, segítenie kell abban, hogy a Parlament tárgyalócsoportja erős, egyértelmű felhatalmazást kapjon. A tagállamok jelenleg kemény megszorító politikát folytatnak, amely kedvezőtlenül hat a gazdasági fellendülésre. Ebben a nehéz helyzetben az uniós költségvetésnek kulcsfontosságú szerepet kell játszania az európai gazdaság megsegítésében. Fontos, hogy az EU költségvetése kapcsolódjon az EU 2020 stratégia célkitűzéseihez. Egy ilyen stratégia csak akkor lehet életképes, ha biztosítjuk hozzá a szükséges pénzeszközöket. Másrészről a 2012-es költségvetés - bizonyos értelemben - az európai gazdaságirányítási csomag "kistestvére”, ugyanakkor gazdasági támogatást kell nyújtania a politikai csomag számára.
Kinga Göncz
Üdvözlöm, hogy az Európai Bizottság a jövő évi költségvetés tervezetében több forrást szán a szabadság, a biztonság és a jog térségének a megerősítésére. Ugyanakkor keveslem a váratlan események következményeinek a kezelésére fordítható kötelezettségvállalásokat, így az észak-afrikai felkelések nyomán megnőtt bevándorlás kezelésére, illetve a partnerségi kezdeményezésekre jutó keretet. Az Európai Uniónak hatékony választ kell adnia az észak-afrikai változásokra, jobban fel kell készülnie a váratlan események kezelésére. A válság a tervezettnél nagyobb terhet rakhat a közös költségvetésre. Helyes, hogy a Bizottság több forrást szán a külső határok védelmére, ezzel párhuzamosan azonban bővíteni kell az Európai Menekültügyi Alap keretét, és az integrációt szolgáló pénzeszközöket. Minden uniós polgár érdeke az Alapjogi Charta teljes körű végrehajtása, az EU emberi jogi dimenziójának az erősítése. Közös aggodalmunk a diszkrimináció erősödése, az intolerancia folyamatos terjedése Európa-szerte. Ezért fontosnak tartom az alapvető jogok tiszteletben tartását és az uniós polgárság erősítését szolgáló programok bővítését is.
