Megújuló energiaforrásokból termelt energia (vita)
Elnök
A következő napirendi pont az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében Claude Turmes által készített jelentés ( a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról - C6-0046/2008 -.
Claude Turmes
Tisztelt elnök asszony! A megújuló energiaforrásokról szóló irányelv mérföldkövet jelent Európa energiapolitikájában. Ez az irányelv nem csak egy környezetbarátabb villamos energiát biztosít majd - fellendítve az európai közlekedést -, de egy saját hazai energiaforrást is, amely Európában tartja a pénzt és a munkahelyeket. Exportpiacaink védelme mellett vezető piacot építhetünk ki és vezető szerepet tölthetünk be a technológia területén. Tehetünk-e jobbat ezekben a válságos időkben?
Ez egy közös siker. Azok közös sikere, akiket nem láthatunk itt - Liseé, Aris-é, Hansé, Paulé, Michelé, Fredé - a szürke eminenciásoké. Ez a Parlament sikere. Újból szeretnék köszönetet mondani Fiona Hallnak, Britta Thomsennek, Umberto Guidoninak, Werner Langennek és Anders Wijkmannak a tárgyalások lebonyolítása során belém vetett hitükért. Szintén köszönetemet szeretném kifejezni egy bizonyos embernek, Jean-Louis Borloonak. Személyes közreműködése nélkül - hivatalával és a francia elnökséggel együtt - például soha nem tudtuk volna Berlusconi urat egy héttel ezelőtt egy teljes hétvégére megszerezni, és nem tudtuk volna ezt ez irányelvet eredményesen lezárni. Pontosan a közös siker az, amit Európa képes elérni.
Röviden rátérek a tartalmi elemekre. Először is az irányelv a 20%-os kötelező célkitűzés által biztosítja a befektetések biztonságát. Rendelkezünk kötelező érvényű célkitűzésekkel, részletekbe menő nemzeti cselekvési tervekkel, és a Bizottság által szigorú ellenőrzés alatt tartott köztes célkitűzésekkel. Mindez elég nyomást gyakorol majd mind a 27 tagállamra ahhoz, hogy kitartóan a szél- , a nap- és a vízenergia, valamint a biomassza felhasználására koncentráljanak.
A 2014. évi felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés pontatlan. Ez a felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés épp úgy nem említi a célkitűzéseket, ahogy az együttműködési mechanizmusokat sem fogja. Az olasz megújulóenergia-ipar ma köszönetet mond nekem azért, mert Európa segítségével most már mi is képesek vagyunk fejlődni a megújuló energia területén egy olyan országban, mint Olaszország.
A nemzeti célkitűzések - Ausztria: 34%, Olaszország: 17%, Franciaország: 23% - szintén elérhetők az együttműködési mechanizmusokon keresztül. Többek között ezen a ponton kellett módosítanunk a Bizottság javaslatát. Spekulációk helyett együttműködést szeretnénk elérni a megújuló energia piacán. Ezért elleneztük a származási garancia kereskedelméről szóló javaslatot.
Az infrastruktúra is megújítható. Gondoskodtunk róla, hogy az villamosenergia-hálózat, és a földgázhálózat nyitott legyen, valamint gondoskodtunk róla, hogy a fűtési hálózatokba is történjen nagyarányú befektetés, valamint arról is, hogy az épületek - például a középületek tetején - is hasznosítsák a megújuló energiát.
A pont, amivel előadóként elégedetlen vagyok, az a közlekedési ágazatban felhasználandó megújuló energiáról szóló szakasz. Bolygónknak is vannak korlátai. Olajkészletünk, de mezőgazdasági területeink nagysága is korlátozott. Ezért szabtunk gátat a "nagy luxusautók és az álkörnyezetbarát üzemanyaggal működő négykerék-meghajtású járművek" legendájának.
Figyelmet kell fordítanunk az elektromobilitásra is, valamint a biomassza felhasználását is behatóbb vizsgálat alá kell vetnünk a fenntarthatóság szempontjából. A Zöldek/ az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja mostantól a környezetvédelmi és fejlesztési mozgalommal együtt harcolni fog az agroüzemanyagok esztelen piacra juttatása ellen is.
(Taps)
Jean-Louis Borloo
Elnök asszony! Én is köszönetet szeretnék mondani az előadó által említett személyeknek - nem csupán udvariasságból -, és szeretném hozzáfűzni, hogy remek munkát végeztek.
A kezdetekkor természetesen voltak olyan pontok, amelyek nem voltak kielégítőek. Ezek részben javításra kerültek az üzemanyagok vonatkozásában - hogy egyszerűen fogalmazzak -, és kisebb módosításokon estek át a földhasználati jog tekintetében. A többi ponttal kapcsolatban pedig úgy gondolom, hogy az egyes tagállamokban más és más erőfeszítések szükségesek - ami viszont nem képezi a vita alapját, vagy hogy úgy mondjam, nem jelentenek igazi akadályt -, ez pedig bizonyítja, hogy az európai szolidaritás tényleg létezik.
A megújuló energia szempontjából egyeseknek sokkal többet kell tenniük, mert elegendő kapacitással rendelkeznek. Mások az átmenet egyéb területein tesznek erőfeszítéseket. Úgy hiszem, hogy ez egy meglehetősen kivételes irányelv.
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! Először is köszönetet szeretnék mondani az előadónak, Turmes úrnak, és mindazoknak akik a megújuló energia ügyéért harcoltak. Még ma is emlékszem a megújuló energiával kapcsolatos vitánkra, a fűtés és a légkondicionálás kérdésére, és mindazokra, amelyek tárgyalásra kerültek. Úgy gondolom, hogy az előttünk lévő irányelvet tökéletesre fejlesztettük. A célkitűzések kötelező jellege kiszámíthatóvá és stabillá teszi az intézkedéseket és a támogatási rendszereket a megújuló energiaforrásokat használó tagállamok számára. Szintén lehetővé teszi az új technológiák piacra jutását és elterjedését. Gyökeres változást javaslunk.
Igaz, hogy a különböző országok különböző célkitűzésekkel rendelkeznek, de azért szeretnék megemlíteni egy, a Tanácsban felmerült szempontot is. Egyetlen ország kivételével minden tagállam megértette, hogy a célkitűzések megvalósíthatók, aminek kivitelezéséhez két további eszköz is rendelkezésre áll. Elsőként az energiahatékonyság területén kellene nagyobb befektetéseket eszközölnünk, mert ez is elősegíti a megújuló energiával kapcsolatos célkitűzések megvalósítását. Másodsorban, egyetlen ágazatról sem szabad megfeledkeznünk, mert nem csak a villamosenergia-ipart, de a többi ágazatot - fűtés, klimatizálás, közlekedés - is meg szeretnénk célozni. Ezért úgy gondolom, hogy a tagállamok jó hozzáállása mellett derűlátóak lehetünk a célkitűzéssel kapcsolatban.
Úgy vélem, hogy a rugalmassági tényezők talán nem a legmegfelelőbbek. Abban viszont egyetértek a Parlamenttel és a Tanáccsal, hogy ebben a fázisban számos új technológia befektetést igényel. A legrosszabb, ami történhet, hogy bizonyos technológiák fejődését gátoljuk, mint például a napenergiáét, ami jelenleg a szélenergiához képest sokkal költségesebb. Úgy gondolom, hogy a támogatási rendszerek biztosításához ez a helyes megközelítés, amely ugyanakkor támogatja a tagállamok együttműködését is. Meg kell említenem egy cseh céget, amely a szélenergia-ágazatban fektetett be Romániában. Ez az, amit keresünk. Olyan helyeket keresünk, ahol a nagy beruházások olcsóbban megvalósíthatók, de nem jelentik szükségszerűen valamelyik technológia kizárását.
Fontosnak tartom megjegyezni, hogy a kísérő intézkedések helyénvalóak, és az elfogadott adminisztratív akadályok is leküzdhetők, csak úgy mint más, a terület sikerességéhez elengedhetetlenül szükséges intézkedések.
A közlekedéssel kapcsolatban optimistább vagyok az előadónál, mert úgy gondolom, hogy fontos felállítanunk a fenntarthatósági kritériumokat. Az üvegházhatást okozó gázok esetében rendelkezünk fenntarthatósági kritériumokkal. Néhányak alacsonynak tarthatják, de azt hiszem, hogy elég magasak és erős motivációt jelentenek. Másodszor pedig, vannak konkrét szabályozatlan területeink. Ez véleményem szerint szintén forradalmi változást jelent. Végül, a földhasználat közvetlen és közvetett megváltoztatásával kapcsolatos kérdésekkel is foglalkozunk. Tudatában vagyunk annak, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos bizonyíték még nem elegendő ahhoz, hogy letisztult döntést hozzunk, de ez az e területen is kötelező erejű intézkedések irányvonalát tisztán meghatározza. Véleményem szerint még az irányelvnek ez a része is nagy sikert jelent, mert most először határoztunk meg úgy fenntarthatósági kritériumokat, hogy azok végrehajtásra is kerülnek. Úgy gondolom, hogy nem csak az energiaágazatban, a fűtés és légkondicionálás területén, de a közlekedési ágazatban is szükség van megújuló energiaforrásokra.
Büszke vagyok előadóinknak a Tanáccsal és a francia elnökséggel közösen végzett munkájára. Meggyőződésem, hogy 2020-ra nem csak 20%, de annál jóval nagyobb lesz a megújuló energiaforrások aránya az energiafelhasználásban. Tehát ma biztosak, 2020-ban pedig boldogok lehetünk.
Béla Glattfelder
A Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság elsősorban a bioüzemanyagok kérdésével foglalkozott, hiszen ennek van nemzetközi kereskedelmi összefüggése. A Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság úgy véli, hogy a bioüzemanyagok nemzetközi kereskedelme - ami alapvetően harmadik országokból származó importot jelenthet ebben az összefüggésben - nem vezethet globális szinten a környezet pusztításához és az éhínség növekedéséhez. Ezért a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság azt javasolja, hogy a tagállamok ne vehessék figyelembe a bioüzemanyagokra vonatkozó célkitűzés teljesítésénél az olyan importált bioüzemanyagok felhasználását, amelyeknek közük van az erdő-irtáshoz - közvetve vagy közvetlenül -, amelyeket olyan országokból importáltak, amelyek egyébként nemzetközi élelmiszersegélyben részesülnek, vagy olyan országokból importáltak, amelyek a mezőgazdasági termékekre exportadót vagy más exportkorlátozást vetettek ki. Úgy vélem, hogy a bioüzemanyagok előállítására Európa is képes és az energiafüggőségünk csökkentése elsősorban akkor valósul meg, ha Európában előállított bioüzemanyagokat használunk föl.
Mariela Velichkova Baeva
Szeretnék gratulálni az előadónak a kiváló eredményekhez. Annak érdekében, hogy a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv elérje a célját, jogi keretet kell alkotnunk a hosszú távú befektetési döntések biztosításához.
A megújuló energiaforrásokból és bioüzemenyagokból származó energia iránti előrelátható kereslet számos lehetőséget tár fel, például kockázati tőkét biztosít kis- és középvállalkozások számára az új technológiák piaci bevezetéséhez.
A pénzügyi intézmények még ebben a nehéz időszakban is kulcsfontosságú szerepet játszanak az olyan eszközök megalkotásában és kereskedelmében, amelyek a megújuló energiaforrások használatát, az energiahatékonyságot és más célokat támogató projektek finanszírozását célozzák. Ez elérhető egy keretszabályozás megalkotásával és egy közösségi és nemzeti szintű, hosszú távú jövőkép mellett, amely a helyi és regionális hatóságoknak a megújuló energiaforrásokból származó energia használatának támogatási politikáit befolyásoló szerepére koncentrál.
Anders Wijkman
a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményének előadója. - Elnök asszony! Egyetértek azzal, hogy az energia és a klímaváltozási csomag legjobb eleme ez a megújuló energiáról szóló irányelv. Annak különösen örülök, hogy a bioüzemanyagok fenntarthatósági kritériumait ilyen remekül sikerült tökéletesíteni. Véleményem szerint az előadó remek munkát végzett.
Szeretnék gratulálni magunknak ehhez az irányelvhez, mert a csomag többi része hagy kívánnivalót maga után. Ha a kizárólagos árverés határidejét 2027-re - egy egész generációval későbbre - toljuk, és a kibocsátáscsökkentés 60%-a történhet a harmadik országokban, akkor hol van az energia- és a közlekedési ágazat, az ipari termelés stb. átalakításához szükséges nyomás és ösztönző erő? Ez a kibocsátáscsökkentésre irányuló hosszú távú erőfeszítéseink szempontjából, de az ipar szempontjából is fontos. Innováció szükséges. Biztosok, én az önök helyében kissé tartanék az ETS-piac, a nemzeti tevékenységgel szemben támasztott alacsony elvárási szint és a recesszió együttes hatása miatti összeomlásától.
Véleményem szerint a megújuló energiáról szóló irányelv kitűnő példát állít. Kellőképpen ösztönözni fogja a technológia fejlesztését, új munkahelyeket teremt majd, és csökkenteni fogja a külvilágtól való függőségünket, amelyek közül mindháromra elengedhetetlenül szükségünk van.
Inés Ayala Sender
Elnök asszony! Én is üdvözlöm a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv tárgyalásai során kialakult döntéseket. Mindenekelőtt úgy gondoljuk, hogy a közlekedés szempontjából a haladási irány immár megfelelően tisztázott. A jogbiztonság miatt az iparban már régóta igény volt erre. Sikeresen meghatároztuk a szükséges feltételeket és biztosítottuk változatosságot ezen a területen is, így nem csak a bioüzemanyagok, de más tényezők - mint a megújuló energiaforrásokból előállított hidrogén és villamos energia - is részét képezik a 20%-os, ezen belül pedig a 10%-os célkitűzés eléréséhez szükséges energia-összetételnek.
A kiindulópont - ami véleményem szerint rendkívül fontos - a fenntarthatósági kritériumok bevezetése. Ezeknek természetesen tartalmaznia kell a környezetvédelmi kritériumokat, csakúgy mint a földhasználati szabályokat és azok harmadik országokbeli következményeit, de elengedhetetlenül fontosnak tartom a társadalmi kritériumokat is. Felszólítom a bizottságot, hogy kezelje ezt a területet meglehetős érzékenységgel, mivel az emberek pontosan ezt várják tőlünk a recesszió és az ilyen nagyfokú bizonytalanság idején.
A felülvizsgálati záradékokra tekintettel úgy gondolom, hogy többek között új jogalkotási javaslatokon keresztül képesek leszünk elősegíteni e terület növekedését és fejlődését. Az egységes szerkezet szintén segíteni fogja a tagállamokat abban, hogy nemzeti cselekvési terveik megfeleljenek az általunk rögzített céloknak.
Végül szeretném megkérdezni a Bizottságot, hogy milyen tevei vannak az elosztási infrastruktúra és a logisztika, valamint a ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Samuli Pohjamo
Elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani az előadónk ezért az óriási munkáért.
A megújuló energiaforrások fokozott és fenntartható használata megfelelő megoldást jelent a régiók számára. Új munkahelyeket teremt, javítja az energia-önellátást, és ezzel egy időben jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozás korlátozásához. Sőt mi több, fellendíti a megújuló energia előállításához használt gépek és berendezések globális piacát is.
A Regionális Fejlesztési Bizottság véleményében felhívja a figyelmet a régiók és a helyi szintű szabályozás kulcsfontosságú szerepére az irányelv megvalósításában. Ez a terület igényli a legnagyobb együttműködést. A jó tapasztalatok és kutatási eredmények megosztása, a termékfejlesztés és a kísérleti projektek szintén szükségesek.
A körülmények és az éghajlati tényezők tagállamonként és régiónként meglehetősen eltérő képet mutatnak. Ez is egyértelművé válik a kompromisszumos javaslatból, amely feljogosítja a bizottságunkat, hogy például javaslatot tegyünk a tőzeg fenntartható, de kis mennyiségű felhasználására a gyártási folyamatban.
Fontos, hogy el tudjuk fogadni a történelmi éghajlat-változási és energiacsomag részét képező irányelvvel kapcsolatban elért kompromisszumos álláspontot.
Csaba Sándor Tabajdi
Szeretnék gratulálni a jelentéstevőnek, Turmes úrnak, hiszen ez egy rendkívül fontos irányelv. A Mezőgazdasági Bizottság örül annak, hogy az Európai Bizottság betartotta a szavát, mert egy évvel ezelőtt, amikor a biogázról szóló jelentésem elfogadta a Parlament, megállapodtunk Fischer-Boel asszonnyal, hogy nem lesz a biomasszáról egy külön irányelv, hanem a megújuló energiaforrások keretében rendezzük a biomassza kérdését is. Köszönöm, hogy az Európai Bizottság ezt korrekten betartotta. A Mezőgazdasági Bizottság úgy ítéli meg, hogy a biomasszának és a biogáznak kiemelt szerepe van a megújuló energiaforrások keretében, de a biomassza esetében elfogadhatatlan, ha ez az erdőknek a kiirtását jelenti, illetve elvesz területeket az élelmiszertermelésre alkalmas kultúrák elől. Tehát a bioenergia, a biomassza termelés semmiképpen sem mehet az élelmiszertermelés rovására. Az Amerikai Egyesült Államok bioetanol programja egy negatív példa arra, milyen árfelhajtó szerepe van az amerikai bioetanol programnak, amely a kukoricára épül. Köszönöm a figyelmet.
Werner Langen
Elnök úr! Mindenekelőtt szeretném kijelenteni, hogy az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja egyetért a tárgyalások során kialakult kompromisszummal. A tárgyalások nehéznek bizonyultak, és Claude Turmes úr nagy energiát fektetett beléjük. Az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságnak 1500 módosítással kellett foglalkoznia, amelyeket a véleményekben nyújtottak be, és rengeteg jó ötlet érkezett, amelyek új javaslatok formájában folyamatosan meg is jelentek. Mindazonáltal sikeres megegyezés született körünkben, és ezért külön köszönetet szeretnék mondani Léglise-Costa úrnak, a főtárgyalónak, Franciaország állandó képviselőjének, aki mindig biztosította a szükséges nyugalmat és fegyelmet ezeken a kifejezetten nehéz tárgyalásokon, amelyek száma legalább tízre rúg. Végül Claude Turmes úr olyan kompromisszumot ajánlott, amelyet mi is teljes mértékben támogatni tudunk, mivel miden lehetőséget megnyit a megújuló energiaforrások átgondolt használata előtt.
Dimas biztos úr a következőket mondta: "Igen, elfogadjuk a csomagot, még akkor is, ha helyenként előfordul olyan dolog, ami nem igazán tetszik önöknek.” A Piebalgs úréktól származó javaslat kifejezetten hasznos volt. Ebből a szempontból szilárd alapokról kezdhettük a tárgyalást, és itt nem kellett annyi módosítást benyújtanunk, mint más témákban, amelyekről még mindig vitatkoznunk kell. Ezen az alapon képesek leszünk haladást elérni a megújuló energiaforrások területén, és ösztönözni tagállamokat, hogy ellássák a modern technológiák kifejlesztésével kapcsolatos feladataikat; így 2020-ra elérhetjük a közös, 20%-os célt a megújuló energiaforrások felhasználásában.
Sajnos van egyetlen olyan pont az egész kompromisszumos javaslatban, amit nem tartok optimálisnak, ez pedig a Bizottság rugalmassági mechanizmusok bevezetéséről szóló javaslata. Itt a Parlament és a Tanács elakadt. Véleményem szerint sokkal jobb lett volna, ha új lehetőségeket teremtettünk volna a tagállamokban. Azonban ezzel a ponttal kapcsolatos fenntartásaink ellenére is teljes mértékben egyetértünk a csomagban foglaltakkal. Köszönjük Claude Turmes úrnak, a francia elnökségnek és a Bizottságnak.
Britta Thomsen
Köszönöm, elnök úr! Huszonkét hónappal korábban nem sokan hitték volna, hogy az EU elkötelezné magát a 20%-os megújuló energia felhasználás mellett 2020-ra. Holnap nem mást, mint a világ legjelentősebb energiaügyi jogszabályát fogadjuk el itt, az Európai Parlamentben. Ezzel pedig a több száz éves olaj- és gázfüggőségnek vetünk végül véget, annak a függőségnek, amely rombolta éghajlatunkat és háborúk oka volt, amely nyugtalanságot és egyenlőtlenséget szított az egész világon. Rögös és akadályokkal teli volt az eddig megtett út, de hogy itt állunk, az annak a ténynek az elismerése, hogy nem hagyhatjuk, hogy a dolgok csak úgy megtörténjenek. Cselekvésre van szükség, és ez a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv az első lépés egy tisztább és jobb világ felé.
Energiafelhasználásunk sarkalatos pont, amikor az éghajlatváltozás elleni küzdelemről beszélünk, mert ha képesek vagyunk változatni energiafogyasztási szokásainkon, és megszűntetni a fosszilis üzemanyagok használatát, akkor képesek leszünk tenni az éghajlatváltozás ellen is. A Tanácsban elért eredmény jónak számít az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportjának nézőpontjából, mert megtartottuk a fő kötelező érvényű célkitűzéseket, így függetlenül attól, hogy néhány ország milyen kerülő stratégiával hozakodott elő, 2020-ra az EU energiafogyasztásának 20%-a zöld energiából származik majd. Megőriztük a kötelező 10%-os megújuló energiaforrás használatról szóló célkitűzést a szállítási ágazat energiafelhasználásában, biztosítottuk a bioüzemanyagok megbízható és fenntartható termelését, valamint itt, a Szocialista Képviselőcsoportban a társadalmi fenntarthatóság szükségességét is hangsúlyoztuk. Annak is örülünk, hogy a második generációs bioüzemanyagok kettős besorolással szerepelnek a számlákon, így ösztönzik az új energiatechnológiák kifejlesztését. Végezetül megteremtettük Európában egy 200 millió új munkahelyet jelentő ipar alapjait és a zöldenergia-technológia kutatási tevékenységét, ezért jogosan érzem magam büszkének ma itt. Büszke vagyok, mert az Európai Parlament megmutatta, hogy képes cselekedni, és elégedett, mert a Szocialista Képviselőcsoportnak döntő szerepe volt ebben, így holnap támogatni tudjuk ezt a javaslatot. Szeretnék köszönetet mondani minden kollégámnak a témában tanúsított kivételes együttműködéséért.
Fiona Hall
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Szomorú vagyok, mert az éghajlat-változási csomagban enyhítés tapasztalható a kibocsátáscsökkentési követelmények területén. Az EU-nak határozottan az alacsony széndioxid-kibocsátás jövője felé kell tartania, különben olyan országok előznek meg bennünket, akik még csak most próbálják behozni az elveszett időt. Úgy gondolom, hogy nagyon sajnálnánk azt az elveszett lehetőséget, hogy a világon mindenkit megelőzve oldjuk meg ezt a problémát.
De a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvben a Parlament sikeresen meggyőzte a tagállamokat arról, hogy ragaszkodjanak az energiaforrásokkal kapcsolatos radikális változtatások szükségességéhez. Szeretném megköszönni Claude Turmes úrnak, hogy elszántságával lehetővé tette ezen sikeres eredmény elérését.
Az irányelv biztosítja a megújuló energiaforrások iparának jogbiztonságát, és elhárítja a fejlődés útjában álló olyan akadályokat, mint például a hálózatra való csatlakozás. Az közlekedési szektorban használt megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban az iparág szigorú feltételeket szabott a bioüzemanyagok tekintetében, ami üdvözlendő. Nagyon megnyugtató számomra, hogy a végleges szöveg védelmezi a nagy biodiverzitással és szénkészletekkel rendelkező földterületeket, és hogy a 2017 után üzembe helyezett létesítmények üvegházhatásúgáz-megtakarításával szemben támasztott követelmények a Bizottság által eredetileg javasolt 35%-os szintről 60%-ra emelkedtek. Ami pedig döntő fontosságú, az az, hogy a fölhasználat közvetett megváltozatásának hatása tényezőként szerepel majd az üvegházhatásúgáz-megtakarítás kiszámításában, és hogy a mellékhatások szempontjából veszélytelen bioüzemanyagok pótlékban részesülnek majd. Az élelmiszerárakra gyakorolt hatást a 2014-es felülvizsgálaton és a szokásos jelentési rendszeren keresztül szabályozzák és ellenőrzik majd.
Ha a Parlamentnek lettek volna elképzelései, bizonyos intézkedések határozottabbak és gyorsabbak lettek volna. Mindemellett a végső szöveg megérdemli e Ház támogatását.
Ryszard Czarnecki
Elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak ezért a jelentésért. Szeretném emlékeztetni a Házat, hogy a tanácsi ülés előtt az energia és éghajlat-változási csomag hat jelentéséből háromban kompromisszum született. Ez a kompromisszum nem volt elég erős. Mikor az irányelvek felénél sikerült közös álláspontra jutnunk, azt mondhattuk, Európa "ipari és energiaügyi pohara” félig tele van. Azonban a szkeptikusoknak rá kellett mutatni arra, hogy az imént említett pohár félig üres maradt. Mindazonáltal a csúcstalálkozó után az Unió pohara immár színültig telt.
A kompromisszum nem volt könnyű. A tagállamokat - az újakat is beleértve - arra kötelezi, hogy a körülményektől függetlenül hatalmas gazdasági erőfeszítéseket tegyenek. A kompromisszumos változatban található előírásokat megszigorították, és régiónkban magas szintre emelték. Fontos szem előtt tartanunk, hogy ezek az adatok és mutatók - amelyeket könnyű papírra vetni - fogják meghatározni az adóinkból előteremtett tényleges anyagi eszközöket. Ezek fogják meghatározni a veszélyeztetett valós állások sorsát is.
Umberto Guidoni
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Európa számára fontos kompromisszum megkötése előtt állunk, még akkor is, ha az Európai Parlamentnek le kell nyelnie a keserű pirulát.
Különösen a háromoldalú egyeztetések során létrejött, megújuló energiaforrásokról szóló szöveg határozza meg pontosan célkitűzéseit, és mindezek felett kimondja, hogy ezek kötelező érvényűek. A 2014-es felülvizsgálati záradékot a csökkentési célkitűzés eléréséhez szükséges nagyobb rugalmasság kulcsának kell tekinteni, amely célkitűzés 20% marad, és ha a körülmények jók, 2020-ra 30%-ra is emelhető. Meg kell jegyezni, hogy a rugalmasság bevezetésének leghatékonyabb és gazdaságilag legkedvezőbb módja a tagállamok számára az, hogy meghatározzuk a nemzeti energiahatékonyági célokat az építőipari, a közlekedési és az ipari ágazatban.
A bioüzemanyagokra vonatkozó kötelező 10%-os célkitűzést a gyártási folyamatok hatékonysági követelményei szerint kellene meghatározni a környezetvédelmi és társadalmi fenntarthatósági kritériumok megfigyelésén keresztül. Az első és második generációs bioüzemanyagokra vonatkozóan a biomassza felhasználását ellentmondásoktól mentes területek és hatékonyabb konverziós technológiák felé kellene irányítani. A Tanács által elért megállapodás és az Európai Parlament szándéka pozitív üzenetet közvetít: ez a súlyos gazdasági válság nem kezelhető stratégiánk megváltoztatása nélkül. Az olyan emberek állításai, mint például Berlusconi úré, aki az európai "Három szél” irányelvet gúnyosan fellegekben járó tervnek titulálta, most helytelennek bizonyultak.
A csomag, amely most a Parlament elfogadására vár, bár gyengült a tagállamok önzése miatt, valamennyire képes innovatív megoldásokat kínálni az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére. Ha nem tudunk kellő időben cselekedni, a probléma még inkább az európai gazdaságot, de mindenekfelett az európai polgárok életét terheli majd.
Jana Bobošíková
(CS) A szóban forgó javaslat a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatát mozdítja elő, és az energia- és klímaváltozási csomag részét képezi. Én a csomag ellen szavazok holnap, mert határozott meggyőződésem, hogy ez a jogszabály, ami állítólag 27 állam- vagy kormányfő közötti nehéz megegyezéssel jött létre, megfoghatatlan, haszontalan és potenciálisan veszélyes. Remélem sosem kerül teljes mértékben végrehajtásra.
Az egész energia- és éghajlat-változási csomag elkészítési és tárgyalási folyamata Hans Christian Andersen "A császár új ruhája” című tündérmeséjére emlékeztet. A kormányok miniszterei, akik végül ezt az egész, kaotikus rendeletekből, utasításokból, szankciókból és bírságokból álló egyveleget egyhangúan megszavazták Brüsszelben, hazájukban sokszor éppen ellenkező álláspontot hangoztatnak. Magánbeszélgetéseik során ennek az éghajlatbarát őrületnek a negatív hatásait latolgatják, és elismerik, hogy ez a zöld maszlag ártalmas lehet nemzeti gazdaságukra nézve. Ugyanakkor féltek élni vétójogukkal egy olyan jogszabály elutasításához, amely a versenyképességünk további romlásán kívül semmi mást nem hoz majd az EU számára.
Egyik politikus sem beszélt arról felelősségteljesen, hogy ez az új irányelv és a rendeletek milyen magasra emelik majd a fűtés és a villamos energia árát. Miért van szükség új nyilvántartásokra és éves jelentésekre a származási garanciák biztosításához? Miért érne többet elosztási hálózatunkban az ingadozó szélenergiával előállított kilowattóra, mint a megbízható nukleáris kilowattóra? Melyik parlamenti képviselő tudja alkalmazni például a normalizálási szabályt a vízerőművek által előállított energia figyelembevételével? A Parlament holnaptól ezen szabály alkalmazásával egy bonyolult képlet alapján akarja rangsorolni az Unióban fellelhető összes vízerőművet. Az előadón és néhány tisztviselőn kívül ki érti egyáltalán, hogy miről beszélek?
Ha állampolgáraink érdekét szem előtt tartva akarunk cselekedni és biztosítani akarjuk a fejlődés fenntarthatóságát, akkor nem száműzhetjük az ipari termelést az Unióból, nem támaszkodhatunk csupán a szél- és a vízenergiára, nem akadályozhatjuk a nukleáris energiatermelést, és hasztalan bürokratikus intézkedéseken keresztül nem emelhetjük végtelenségig az energiaárakat. Ezért kell holnap az egész éghajlat-változási csomagot elutasítanunk.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Hölgyeim és uraim! El kell ismernünk, hogy a mai vita kissé keserédessé vált e Házban, és a holnapi szavazás is hasonló lesz, amelynek megvan a maga derűs és árnyas oldala is.
Az árnyas oldala az, hogy az eljárás hevessége és gyorsasága sok képviselőben a kizártság, kirekesztettség érzetét keltette azon intézkedési csomag legtöbb tárgyalása során, amelyről mindannyian biztosan tudjuk, hogy e parlamenti ciklusban a legfontosabbak közé tartozik.
A derűs oldal pedig az, hogy meggyőződésem szerint e maratoni tárgyalások kimenetelét végül sikeresnek mondhatjuk majd.
A közös vita az egész csomagról szól, de jelenleg a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvről beszélünk, ezért ennek néhány jellemző pontját szeretném kiemelni.
Először is, az irányelv helyesen 10%-on tartja a bioüzemanyagok arányát, mert ami Európában gondot okoz, az az ellátás biztonsága.
A nemzeti támogatási tervek, amelyek szintén tovább működnek, nagyon sikeresnek bizonyultak egyes tagállamokban, különösen Spanyolországban. Ezért ezek fenntartása szintén jó hír számomra.
A rugalmassági mechanizmusok azokat a tagállamokat segítik, amelyek kevésbé tudják kivenni részüket a megújuló energiaforrások fellendítésére irányuló nagyszabású projektekből, oly módon, hogy energiáikat a nagy potenciállal rendelkező tagállamokéval egyesítik. Ez is egy meglehetősen pozitív hozzájárulás.
Továbbá ez a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv erőteljes és érthető üzenetet közvetít az európai iparágak felé, amely magabiztos és határozott cselekvésre sarkallja azokat. Ez pedig mind Európában, mind pedig világszerte hatalmas üzleti és munkahely-teremtési lehetőségeket jelent.
Röviden összefoglalva, ez a jogalkotási csomag új környezetminőségi kötelezettségvállalások korszakát nyitja meg, olyan méretben és hatókörrel ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Mechtild Rothe
(DE) Elnök úr! Először is elismerésem az előadónak a nagyszerű munkáért. Kedves Claude! A leghálásabb köszönetem! Ezek az irányelvek remek lehetőséget kínálnak számunkra ahhoz, hogy új lendületet adjunk energiaágazat megváltoztatásához, amire Európának nagy szüksége van.
Mindannyian tudjuk, hogy a drámaian romló éghajlatváltozás a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság szempontjából jól meghatározott célt igényel. A mai napon, a Tanáccsal kötött kompromisszumként előadott eredmény nagyon jó eredmény. A Bizottság által javasolt kibocsátási egység kereskedelem jelentette veszély elhárult a sikeres nemzeti támogatási rendszerek fölül. A 20%-os célkitűzés eléréséhez - remélhetőleg meghaladásához - szükséges rugalmasságot valódi együttműködési mechanizmusok teremtik meg. Ennél is tovább mutat, hogy a nemzeti cselekvési tervek, amelyek a megújuló energiaforrások növelése céljából állítanak fel stratégiákat, jelenősen megszigorodtak.
Egyrészről, az Európai Parlament figyelemreméltó javulást ért el a bioüzemanyagok ökológiai kritériumainak területén, másrészről társadalmi kritériumokkal is kiegészítette azt. Köszönettel tartozom az előadónak és az egész küldöttségnek ezért az eredményért .
Roberts Zīle
(LV) Köszönöm, elnök úr! Először is szeretnék köszönetet mondani Turmes úrnak és a háromoldalú egyeztetés összes résztvevőjének az elért megállapodásért. Véleményem szerint a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv kapcsán elért kompromisszum nagyon fontos elem, mert nem tér el a múltban rögzített célkitűzésektől és kötelezettségvállalásoktól, a pénzügyi és gazdasági válság, valamint a fosszilis üzemanyagok rövid távon csökkenő árai ellenére sem. Ami a közlekedést illeti, tényleg szeretném azt mondani, hogy helyes a fenntarthatósági kritériumok érvényesítése, és hogy a rendszer is az újgenerációs bioüzemanyagok használatának elősegítését szolgálja, ami véleményem szerint egy megfelelő kompromisszumot képvisel az élelmiszer- és bioüzemanyag-termelést is magában foglaló kritikus időszakban. Végezetül annak is örülök, hogy egy olyan kicsi ország is meghallgatásra talált, mint Lettország, és hogy a Lettország számára előírt célkitűzések már megvalósításra és csökkentésre kerültek, mert már most különösen nagy arányban rendelkezik megújuló energiaforrásokkal - a legmagasabbal az Európai Unióban. Ez jól példázza, hogy Európa a kis országok helyzetét is megérti. Köszönöm!
Roger Helmer
Elnök úr! Napjainkban mindenkit aggaszt az energiaellátás biztonsága, és nagyon helyesen törekszünk a megújuló energiaforrások használatára. Ennek a megújuló energiának viszont gazdaságilag és környezetvédelmi szempontból is fenntarthatónak kell lennie. Jelen körülmények között aggaszt a szélenergia ilyen gyors bevezetése, különösen a saját országomban, ahol túl optimista és teljesen elérhetetlen célkitűzéseket fogalmaztunk meg a szélenergia kapcsán. Nem biztos, hogy a szélenergia, amely nagyon drága és már most túl magas áramköltséget jelent a szorult helyzetben lévő családok és vállalkozások számára, megfelel ezeknek a kritériumoknak.
Sok "beágyazott” energiát jelent a szélturbinák előállítása, felépítése és szállítása. Az alapok kiásása, az infrastruktúra és az utak kiépítése, valamint a kábelezés meglehetősen nagy szén-dioxid-kibocsátással jár. Azonban, elnök úr, ma nem ez a legnagyobb aggodalmam, hanem ezek helyi közösségekre gyakorolt hatása: a szélfarmok járványszerű terjedése régiómban, Leicestershire-ben és Northamptonshire-ben; a szélfarmok tájidegenek, csökkentik az ingatlanok értékét, és életeket, otthonokat, közösségeket rombolnak szét. Egyre inkább aggódunk az alacsonyfrekvenciájú hangok egészségre gyakorolt hatása miatt is, amely különösen éjszaka megzavarja a helyi lakosok alvási szokásait. Elérkezett az idő, hogy megvédjük az általunk képviselt embereket. Úgy gondolom, hogy meg kellene állapítanunk egy törvény által meghatározott minimum három kilométeres távolságot a már meglévő lakhelyek és az újonnan épülő szélturbinák között.
Reino Paasilinna
(FI) Elnök úr! Minden előadónak köszönetet mondok.
Sok minden történik egyszerre. Az Unió szerepet játszik a Grúziában zajló háború megszüntetésében, megpróbáljuk ellenőrzés alatt tartani a pénzügyi válságot, most meg épp egy energiacsomag megszövegezésén dolgozunk, ami szintén nem kis feladat.
Megegyeztünk arról, hogy mely iparágak kapnak majd kibocsátási egységeket. Fontos, hogy nincs visszaesés a befektetésekben, és nincs ebből eredően munkanélküliség. Ha a pénzügyi válság mellett ez is bekövetkezett volna, az lett volna a végzetes kombináció. Ugyanakkor a munkanélküliség újra csökkenni kezdett, mert az ipari termelést nem telepítik át más országokba, valamint az energiahatékonyság is emelkedőben van, ezért szükség van a technológiákra.
Örülök, hogy az arról szóló javaslatunk, miszerint a 2005-2007-es időszak legyen a kiinduló referencia-időszakunk, elfogadásra került, mert ez így lesz igazságos. Ma Európa áll a változások élén. Ez mind a szolidaritásnak köszönhető, amely azokra is vonatkozik, akik ma még mindig nem elég energiahatékonyak.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL)Elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak, és szeretném támogatni a megújuló energiaforrásokról szóló irányelvtervezet kapcsán született kompromisszumos javaslatot. Valamint szeretném megragadni az alkalmat, hogy néhány megjegyzést tegyek.
Amikor megújuló energiaforrásokról beszélünk, arra gondolunk, hogy felhasználjuk a szél energiáját, a napenergiát, a geotermális energiát, a hullámzást, a folyó sodrását, a biomasszát és a biogázt. Sajnálatosan a megújuló energia előállítására alkalmas berendezések negatív hatást gyakorolhatnak a környezetre, illetve korlátozhatják az élelmiszertermelést, bár ez nem törvényszerűen működik így. Ezért fontos, hogy józan ítélőképességünkre támaszkodva cselekedjünk, és mélyreható tanulmányokat folytassunk. Szintén gyorsan csökkentenünk kell a megújuló energiaforrások használatát visszavető költségeket is, amit innovatív megoldások felkutatásával érhetünk el. A megújuló energia tényleg nem szükségszerűen drága. Továbbá számolnunk kell a járulékos költségekkel is, azt a környezetben okozott kárt is figyelembe véve, amelyet a hagyományos energiaforrások kitermelése okozott.
Ebben az összefüggésben szeretném kiemelni, hogy szükséges a helyi hatóságok bevonása, különösen a városi területeken. A társadalmat szintén megfelelően tájékoztatnunk kell a témában. Az energiamegtakarítás és az energia ésszerű használata még fontosabb. Nem szabad elpazarolnunk a Földanya kincseit.
Luca Romagnoli
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Először is hadd jegyezzem meg, mennyire lenyűgöztek a vita során szóba került érdekes eszmecserék az Európa számára mérföldkövet jelentő éghajlat-változási és energiapolitikák kapcsán.
Ezekben a gazdaságilag meglehetősen zavaros időkben csodálattal tölt el, hogy a francia elnökség Berlusconi elnök úrral együtt - aki ezért köszönetet és elismerést érdemel - egy olyan területet választott, amely bizonyítottan hozzájárul bolygónk szennyezéséhez és pusztításához, ugyanakkor ésszerű indokokat biztosít iparaink túléléséhez. A Turmes-jelentés lényegében javítja kilátásainkat, minden kétséget kizárva afelől, hogy szükségünk van a megújuló energiaforrásokból előállított energiára.
A jelentés alapvető irányvonalával, valamint a módosításokkal, különösen az 1., 2., 4., 5. és 7. módosítással, egyetértek, ezért mellettük fogok szavazni. Ennek ellenére szeretném, ha a megújuló energia előállításához szükséges bizonyos eszközök másképp lennének megszövegezve, mivel ezek hatásai még nem ismertek és vitatottak. A javasolt célok mindemellett figyelembe veszik a társadalmi és a környezetvédelmi fenntarthatóságot is, így, ha úgy tetszik, a feldolgozóipar minden szempontból fenntartható.
Teresa Riera Madurell
(ES) Elnök úr! Ez a javaslat kétségkívül egy igen jelentős lépést képvisel egy sokkal biztonságosabb, versenyképesebb és fenntarthatóbb energiafelhasználási rendszer felé. Ezért szeretnék gratulálni az előadónak kiválóan végzett munkájához, amely lehetővé tette a Parlament számára, hogy vezető szerepet tölthessen be ebben a folyamatban.
Bár azt sajnálom, hogy a felülvizsgálati záradék nem került eltörlésre. Bár kétségkívül hoztak olyan óvintézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy se a 20% célkitűzést, se a tagállamok nemzeti támogatásai feletti felügyeletét ezek ne befolyásolják, de számomra ez nem tűnik elegendőnek.
Mint azt mostanában megfogalmazták, néhány tagállam sérelmezheti, hogy a megújuló energia egységek kereskedelmét újra életre keltették, amely veszély ellen oly keményen dolgoztunk az irányelvről szóló tárgyalások során.
Parlamentként a mi kötelességünk biztosítani, hogy ne történjen lazulás a célkitűzések elérésében, és hogy ösztönözzük az Uniót a megújuló energiaforrások hatalmas potenciáljának fellendítésére a világ más részein.
Ezért üdvözöljük a nemzetközi megújuló energia ügynökségek felállításáról szóló kezdeményezést, hogy ezek Európán kívül is fellendítsék a megújuló energiaforrások használatát.
Inese Vaidere
(LV) Hölgyeim és uraim! Véleményem szerint nagyon is üdvözlendő tény, hogy az éghajlatváltozásról szóló csomagról egyhangú megegyezés született, mert világossá vált, hogy csak akkor tudunk hatékony előrehaladást elérni, ha egyhangú döntés születik. Először is emlékeztetni fogom önöket arra, hogy a kompromisszumos javaslat megszövegezésében találtunk megoldást azoknak a tagállamoknak a problémájára, akik 1990 és 2005 között legalább 20%-kal már csökkentették széndioxid-kibocsátásukat. Bár a megoldás lehetne merészebb, mivel például az én országomban - Lettországban -, ahol az 1990 és 2005 közötti időszakban a csökkentés 57%-os volt, az árverésekből származó keretösszeg, amely a csomag végrehajtásához használható fel, jelentősen lecsökkent. Másodszor pedig, a 2020-as célkitűzések elérése érdekében uniós szinten ki kell dolgoznunk egy hatékony ösztönzési rendszert, amely támogatást nyújt azoknak a vállalkozásoknak és magánszemélyeknek, akik új megújuló energiaforrásokat használnak vagy vezetnek be. Ez úgy érhető el, hogy fedezzük az átálláshoz szükséges költségek egy részét. Másrészt viszont azon tagállamok számára, akik nem rendelkeznek a megfelelő költségvetési forrással, ez teljesíthetetlennek bizonyul. Az Európai Bizottság ezért szeretne nagyobb erőfeszítéseket szentelni olyan források feltárására, amelyek a hatékonyabb és olcsóbb megújuló energiatermelési technológiákra fordíthatók. Ahhoz, hogy az éghajlatváltozás problémáját világszerte enyhítsük, ezeket az új technológiákat elérhető áron kell kínálnunk ...
Czesław Adam Siekierski
(PL) 2020-ra a felhasznált energia húsz százalékának megújuló energiaforrásokból kell származnia. Európa jelenlegi helyzetét figyelembe véve ez egy nagyon ambiciózus célkitűzés. A megújuló energiaforrásokból származó energia jelenleg az összes felhasznált energia 8,5%-át teszi ki. Minden országnak meg kell találnia azt az energiaforrás, amelyet területén legjobban tud hasznosítani.
Megjegyzendő, hogy a helyi hatóságok egyre nagyobb érdeklődést mutatnak a megújuló energia iránt. Úgy vélem, hogy az ágazat jövője valóban a helyi kezdeményezésekben rejlik. Ez utóbbi nemzeti és európai támogatásra is számíthat, ideértve az anyagi támogatást is.
Ezért kulcsfontosságú az ilyen tevékenységek ösztönzése, ezzel bizonyítva az általuk elérhető előnyöket és támogatva a már létrejött kezdeményezéseket. Széleskörű előnyöket biztosít: több munkahelyet, nagyobb bevételt és adóbevételt, de mindenekelőtt a megújuló energiaforrásokat.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Elnök úr, biztosok, hölgyeim és uraim! Ez a jelentés kétségbevonhatatlan eredmény az Európai Parlament számára. Valójában két dolog között kell megtalálnunk az egyensúlyt; egyrészről az összes lehetséges forrásból - beleértve a megújuló és alternatív energiaforrásokat is - történő energiatermelés, másrészről pedig az energiatermelés és -felhasználás, valamint a környezetvédelem között.
Ennek eléréséhez ez az irányelv fontos eszközt jelent. Az energiafogyasztók terheinek minimálisra csökkentése és a társadalmi előnyök növelése érdekében fontos a gazdaságilag hatékony politikák és intézkedések bevezetése. Mindemellett az irányelv támogatásával a biztonságos, fenntartható és megbízható hagyományos energiatermelési technológiákat is támogatjuk, amelyek nagyon fontos tényezők például a nukleáris energiaforrások szempontjából. Ez azt jelenti hogy rugalmasnak kell lennünk.
Ezért szeretnék újra kitérni a Bulgáriában általunk lezárt nukleáris reaktorok problémájára, amelyeknek megfelelő mértékű támogatást kell kapniuk ahhoz, hogy az ország továbbra is hatékonyan kivegye részét ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Romana Jordan Cizelj
(SL) Hölgyeim és Uraim! Múlt héten Poznańban saját magam is meggyőződhettem róla, hogy a világ mekkora reményeket táplál az Európai Unió irányában. Támogattak minket abban, hogy fenntartsuk az éghajlatváltozás terén elért vezető pozíciónkat. Az Amerikai Egyesült Államok és Ausztrália részéről is történt utalás arra, hogy ők is ahhoz hasonló utat kívánnak követni, amelyen mi már elindultunk.
Természetesen ez hatalmas felelősséget ró ránk. Annak felelősségét, hogy szilárd jogszabályokat hozzunk, és végre is hajtsuk azokat. Felelősségünk azért is nagyobb, mert a mi jogszabályi eszközünk nem tartalmaz semmilyen szankciót. Ezért arra kérem a nemzetek kormányait és a tagállamokat, hogy biztosítsák a célok tényleges teljesítését.
Továbbá két dolgot szeretnék kiemelni: egyrészt, hogy a közlekedési hálózatok befektetést igényelnek részünkről, másrészt pedig, hogy emellett a megújuló energiaforrások termelési kapacitásának területén is befektetésre van szükség. Az intelligens hálózatok nagyon fontos szerepet töltenek be ezen a területen, mert ezek teszik lehetővé a megtermelt elektromos áram elosztását. Egyetlen utolsó dolog: növelnünk kell a biomassza használatát ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Szeretnék gratulálni az előadónak, Turmes úrnak. A megújuló energiaforrásokból származó energiahasználat előremozdítása szilárd elkötelezettséget igényel a tagállamok részéről az energiaellátási infrastruktúrájuk modernizálása, a funkcionális szétválasztás kialakítása, valamint a különféle európai energiaellátó hálózatokra való csatlakozás érdekében, így a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos eljárások lehetővé teszik az energiaszállítási és -elosztási hálózatokhoz való hozzáférést.
Európa gazdasági fellendülési terve jelentős összegeket biztosít az energiahatékonyságra, a megújuló energiára, a különböző energiaellátási hálózatokra való csatlakozásra és az energiahatékonyság növelésére. Ezért a megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítása új munkahelyek létrehozását és gazdasági fejlődés elősegítését is jelenti.
A fosszilis üzemanyagoktól való függőség fokozatos megszűntetése érdekében jelentős beruházás szükséges, csakúgy, mint a már meglévő energiatermelő berendezések hatékonyabbá és modernebbé tétele esetében is. Ami a bioüzemanyagokat illeti, az EU-nak befektetéseket kell eszközölnie a második generációs bioüzemanyagok kutatása ...
Gyula Hegyi
(HU) A bioüzemanyagokkal kapcsolatban szeretnék néhány gondolatot mondani. Tudjuk, hogy ez egy nagyon ellentmondásos energiaforma, hiszen ha a harmadik világból importáljuk, akkor az esőerdő kiirtásával fenyeget, vagy pedig éhséget indukál nagyon sok helyen. Ugyanakkor főleg a harmadik generációs bioüzemanyag hasznára is lehet az egész energiamérlegünknek, ezért alapvetően azt gondolom, hogy házi, tehát saját forrásból kéne a bioüzemanyagokat megtermelni, alapvetően az európai mezőgazdaságnak a felesleges kapacitásait kellene ilyen célra használni. Hogy egyetlen példát mondjak: Magyarországon, mintegy 1 millió hektár termőföld hever parlagon. Amennyiben ezeken úttörő módon tudnánk bioüzemanyagokat termelni, hogy ugyanakkor az ottani természeti értékeket is megőrizzük - tehát ne intenzív műveléssel kerüljön erre sor - akkor egyszerre szolgálnánk a környezet ügyét és azt a célt, amit Turmes úr mondott, hogy elsősorban saját forrásból, Európán belül szerezzük be...
Claude Turmes
Elnök úr! Köszönetet mondok mindenkinek, és külön köszönet önnek a virágokért, öröm volt önnel dolgozni. Már csak két-három apró megjegyzést szeretnék tenni.
Először is, Andris biztos úr, igaza van. Jelenleg 20%-ról beszélünk, de nekem ez a 20% a minimumot jelenti. Biztos vagyok benne, hogy 2020-ra sokkal többre leszünk képesek, mert a technológia költségei lecsökkennek, és mert az egész rendszer és az egész gazdaság a megújuló energiaforrások köré épül majd.
Vegyük például a villamos energiát: a mai 15%-os zöld áram aránya 2020-ra 35%-ra emelkedik. Mi akadályozna meg bennünket abban, hogy 2025 és 2030 között ezt 50%-ra emeljük? Ezért ez az irányelv fogja elindítani a zöld energia forradalmát - holnaptól -, és azt hiszem, jövőre két intézkedéssel kell megtámogatnunk. Az első, hogy pénzt szerzünk az Európai Beruházási Banktól.
Másodszor pedig, amikor jövőre a Bizottság előterjeszti a megújuló energiaforrásokból származó energiával kapcsolatos cselekvési tervet, nagyon alaposan átgondolnám a regionális együttműködést az Északi-tenger és a Balti-tenger között, a Franciaország által bevezetett napenergiaterv körül, valamint a biomasszával kapcsolatos regionális együttműködést is. Miért nem állítunk fel Lengyelországban egy kiválósági központot, hogy felgyorsítsuk Kelet-Európa biomassza-használatát a fűtésrendszerekkel együtt.
Így hát a zöld forradalom elkezdődött. Most már koncentrálhatunk az energiahatékonyságra. Nem említettük eleget a 20%-os energiahatékonyságot az elmúlt hónapok során. Nem tudtunk mindent keresztülvinni. Ezért ez azt jelenti, hogy mostantól az energiahatékonyságra, az épületekre, a fuvarozási logisztikára, az elektronikára, az elektromotorokra és az összes többi ilyen dologra kell összpontosítani a figyelmünket. Svédország, Spanyolország és Belgium is - akik EU-elnökséget látnak el - a Parlamenttel és a Bizottsággal együttműködve az energiahatékonyság témakörét is az Európai Unió sikertörténetévé teszik, és akkor már jó úton vagyunk.
Mindenkinek köszönöm! Igazán örültem. Valamilyen szinten egy életcélt jelentett számomra, egy álmot, amelyet képes voltam megvalósítani. Ezért köszönöm mindenkinek, hogy e projekt kapcsán ilyen elégedettséget érezhetek.
Elnök
Köszönöm, Turmes úr! Gratulálok az ebben a vitában és a holnapi szavazás során elért sikereihez.
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Constantin Dumitriu  
Az Európai Tanács éppen most tárgyalt az energiáról és éghajlatváltozásról szóló csomagról. A legnagyobb fejtörést a pénzügyi és gazdasági válság okozta. Az ehhez kapcsolódó élelmiszerválság felett sem tudunk szemet hunyni. A mai Európában a gazdaságilag életképes mezőgazdaság elengedhetetlen követelmény az élelmezésbiztonság garantálásához.
Megértem képviselőtársam, Turmes úr bioüzemanyagokkal kapcsolatos aggodalmát és ellenzékét is, akik viszont ezek 10%-os használati arányát akarják elérni a teljes üzemanyag-felhasználásból, amit a Bizottság is támogatott. Vannak, akik az energianövényeket okolják az élelmiszerválság és a magas élelmiszerárak kialakulásáért. Holott ezek a növények csupán 2%-át teszik ki a jelenlegi mezőgazdasági termelésnek.
Megvan a veszélye annak, hogy indokolatlanul megemelkedő a bioüzemanyag-termelés versenybe kerül az élelmiszertermeléssel. Ez a veszély megfelelően megalkotott jogszabályokkal és a nemzeti cselekvési tervekben meghatározott pontos célkitűzésekkel elkerülhető.
Nem szabad a bioüzemanyagok olyan előnyeit figyelmen kívül hagyni, mint például azt, hogy csökkenti a fosszilis üzemanyagtól való függésünket és az üvegházhatású gázok kibocsátást. A nagy mezőgazdasági potenciállal rendelkező országokban, például Romániában, Bulgáriában és Lengyelországban a bioüzemanyagok használata életképes társadalmi és gazdasági alternatívát jelent a fejlődő vidéki területek számára, és a környezetvédelmet is előmozdítja, mivel kihasználja az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások által kínált lehetőségeket.
Rovana Plumb  
Ezen irányelv elfogadásával növeljük a befektetők bizalmát és jogi keretet teremtünk, amely létfontosságú a 2020-as ambiciózus célkitűzések elérése érdekében tervezett jövőbeli befektetések tervezéséhez. A megújuló energiaforrásokról szóló irányelv gazdasági lehetőségeket teremt a fejlődő új iparágak számára, és 2020-ra hozzávetőleg 2 millió munkahelyet teremt. A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság miatt ez most egy nagyon fontos feladat.
A megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló irányelvre irányuló javaslat minden tagállam számára kötelező jogi célokat határoz meg a megújulóenergia-felhasználás általános aránya szempontjából. Ennek eredményeképpen Romániának a 2005-ben elért, a teljes energiafelhasználás tekintetében 17,8%-os megújuló energia felhasználási arányát 2020-ra 24%-ra kell növelnie. Az ország bruttó nemzeti energiafelhasználását pedig 2010-re 11%-ban megújuló energiaforrásokból kell fedeznie.
Az ezt követő időszakban a villamos energia termelésében felhasználandó megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzés akkor lesz megvalósítható, ha megtesszük a következő intézkedéseket:
emeljük a az energiahatékonyság fejlesztésére szánt befektetéseket az egész termelési láncon (erőforrások, termelés, szállítás, elosztás és felhasználás) keresztül;
előmozdítjuk a folyékony bioüzemenyagok, a biogáz és a geotermális energia használatát;
támogatjuk kutatási tevékenységet, beleértve a K+F-t és az ezzel kapcsolatos kutatási eredmények megosztását is.
