Europos sutarčių teis(diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas diskusijų klausimas - G. Gargani žodinis klausimas Komisijai Teisės reikalų komiteto vardu dėl bendros pagrindų sistemos Europos sutarčių teisei - B6-0386/2007).
Rainer Wieland
autorius. - (DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nare, gerbiamieji Parlamento nariai, nėra jokios paslapties, kad mums kartą jau nepasiseksu tokiu ambicingu ir būtinu projektu: Europos civiliniu kodeksu. Tai neabejotinai susiję su tuo, kad kai kurios teisinės sistemos Europos Sąjungoje patiria sunkumų dėl rašytinių įstatymų. Tai taip pat neabejotinai susiję su tuo, jog kai kurioms sistemoms sunku priimti idėją, kad esminės taisyklės susijusiais klausimais yra tam tikru mastu sujungiamos ir taikomos gana visapusiškai, ir kad pagrindinės taisyklės įrašomos už lenktinių skliaustų. Sunkumai taip pat yra susiję su tuo, kad mes Europos Sąjungoje turime bendras šaknis, bet jos yra gana tolimos, kai kurios vystėsi kitaip, kai kurios nunyko, o kai kurios buvo aiškinamos savavališkai, norint patenkinti tuometinius politinius interesus.
Kaip pirmasis Vokietijos Federacinės Respublikos prezidentas Theodor Heuss vykusiai pasak1956 m. - ir prašau atkreipti dėmesį, kad jis buvo liberalas - Europa remiasi į tris kalvas: Golgotą, Akropolį Atėnuose ir Kapitolijų Romoje. Akropolis čia simbolizuoja graikų mokslą, kuris su didžiaisiais filosofais ir politiniais mąstytojais suformavo mūsų demokratinių valstybių ir valstybės kūrimo branduolį. Golgota reiškia Europos socialines ir moralines vertybes, plačiai paplitusias kiekvienoje mūsų gyvenimo srityje, nuo šeimos sampratos iki žmogaus teisių. Kapitolijus įkūnija romėnų teisę, kuri padeda mums siekti lygybės įstatymų atžvilgiu ir teisingumo supratimo.
Tačiau, kaip minėta, mūsų teisinės praktikos, nors ir atsirado iš tų pačių šaknų, bet užaugo atskirai - dažnai taip atskirai, kad šios šaknys daugiau nepripažįstamos. Atrodo, kad vienintelis šios Europos Sąjungos pamatas yra vidaus rinka. Kai kas galbūt pasakytų, kad visos teisinės nacionalinių valstybių tradicijos gali ir toliau egzistuoti. Tačiau tai prasilenkia su tikrove ir, beje, su gyvenimo patirtimi, nes gyvename vis mažesniame, greičiau judančiame ir labiau bendraujančiame pasaulyje. Kuo geriau išaiškinsime keturias vidaus rinkos evangelijas - laisvą žmonių, prekių, kapitalo ir paslaugų judėjimą - ir kuo tobuliau jas išreikšime demokratijos terminais bei remdamiesi Europos moralinėmis sąvokomis, tuo taps aiškiau, kad visa tai neturės jokios vertės, jei negalėsime teisėtumo ir teisingumo atžvilgiu patikrinti šių teisių formos tarp atskirų asmenų bei tarp asmenų ir valstybės valdžios.
Mums jau kartą nepavyko, kai Europoje nukrito geležinuždanga, ir šalys klausė: ar turite mums tinkamą teisę? Galbūt tai buvo suprantama dėl įsitikinimo, kad gali išlikti bet koks nacionalinių teisėtų tradicijų išsišakojimas, nes bet kuriuo atveju Sąjunga gali priimti sprendimus tik visuotiniu sutarimu. Tačiau mums neturi nepasisekti antrą kartą. Tai yra galbūt rimčiausias iššūkis kartu su kalbų klausimu. Kuo geriau išaiškinsime mūsų vidaus rinkos sampratą, tuo aiškesnis taps esminis teisės vienybės poreikis ne tik vertikaliai, bet taip pat ir horizontaliai per visą žemyno geografiją.
Mes pajudėjome pirmyn. Jau dabar vyksta konkurencija teisinėse sistemose. Tai būtų gerai, ir mes turėtume pakankamai laiko, jei tai nebūtų išorintikrovė. Konfliktas tarp europiečių gali duoti naudos tiktai tiems, kurie yra galingi ir jau turi perteklines teisines sistemas. Mes nesame šeima su broliais ir seserimis, kurie ginčijasi vienas su kitu, kad net žyra kibirkštys, bet esame suvienyti dėl išorinių iššūkių. Nneleidžiame, kad mus sutrikdytų išoriniai iššūkiai. Tas, kas pamiršta apie pasaulį, yra apsėstas savęs. Todėl žmonėms kyla vienybės noras, nors tai paskui sukuria problemų atskirose reguliavimo sistemose. Nuogąstavimai kyla dėl šalies politikos įgaliojimų, kuri gali vykdyti savo interesus tenkinančias doktrinas - ši strategija kelia grėsmę, kad žemyno mastu žlugs istorinės dimensijos.
Turime susitarti, nes kitaip pakibsime ore. Kadangi didysis planas nepavyko, turime susitarti dėl to, kas įmanoma. Todėl priemonių komplektas yra gerai, todėl pagrindų struktūra yra gerai, ir taip yra gerai atrinkti tai, kas galima ir galbūt dar šiek tiek daugiau. Todėl Europos Parlamentas didžia dalimi sutinka, ir tai kelis kartus išreišksavo rezoliucijose. Todėl norime išgirsti iš Komisijos, kiek ji turi ambicijų siekti šio tikslo. Todėl užduodame tokius klausimus.
Žemynui ir jo gyventojams reikia vienodo teisėtumo, bent jau ta forma ... bent tuo, ką teisės specialistai vadina bendrąja dalimi. Galime tuo remtis; mums reikia teisingumo kaip subalansuoto teisėtų interesų kompromiso, mums reikia greičio, viešosios teisės ir kiekvienam suprantamos teisės. Net jei šiandien aptariame diskusijoje tik sutarčių teisę, akivaizdu, kad mums reikia imtis veiksmų ir kitose srityse: šeimos teisėje, paveldėjimo teisėje, administracinėje teisėje - taip, net baudžiamojoje teisėje. Šį metodą Komisija dabar išbando savo naujuose veiksmuose. Metodas iš esmės lems atsakymą į klausimą dėl to, kokiu mastu, kaip skubiai ir kaip gerai sugebėsime reaguoti į akivaizdžius iššūkius. Daugelis mūsų visame pasaulyje tikisi sėkmingo pavyzdžio, o daugelis tiesiog laukia mūsų nesėkmės.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Gerb. Pirmininke, visiškai nestebina toks didelis šiam klausimui skiriamas dėmesys, nes jis iš tiesų lemiamos reikšmės ir labai svarbus.
Komisija iš esmės džiaugiasi Parlamento susidomėjimu Bendra pagrindų sistema (CFR).
Komisija antrajame pranešime dėl pažangos nurodė, kad, tyrėjams pateikus akademinę CFR, Komisija ketina atidžiai parinkti bendruosius teisės aktų leidybos tikslus atitinkančias projekto dalis. Kaip žinome iš sprendimo, ši akademinCFR turi būti parengta iki šių metų pabaigos.
Atranką ketinama vykdyti konsultuojantis su kitomis institucijomis (Parlamentu ir suinteresuotomis šalimis) ir manau, kad Parlamentas, turintis nemažai šios srities ekspertų, kaip paprastai daug prisidės šiuo klausimu.
Komisija dar nėra apsisprendusi dėl šių akademinės CFR dalių, kurias ketinama įtraukti į galutinę Komisijos CFR, atrankos; šis sprendimas taip pat priklauso nuo tyrėjų pateikto CFR projekto turinio. Be to, Komisija dar nėra apsisprendusi dėl ES sutarčių teisės teisyno, kurį turėtų apimti CFR.
Komisija, priimdama sprendimą, taip pat ketina atsižvelgti į akademinės CFR turinį (kurio iki šiol neturėjome), seminarų naujos CFR tema rezultatus ir Parlamento ir Tarybos poziciją.
Tačiau Komisija yra aiškiai keletą kartų nurodžiusi, kad šia CFR neketinama vykdyti iš esmės suderinti privatinę teisę ar Europos civilinį kodeksą. Būsimoji pagrindų direktyva, po atliktos vartotojų civilinės teisės teisyno peržiūros, nepriklauso nuo šios CFR rezultatų; jos trukmdidesnė, o pats projektas irgi vykdomas atskirai.
Komisija ketina užtikrinti, kad CFR parinktos (ir galbūt pakeistos) mokslinių tyrimų projekto dalys būtų suderintos tarpusavyje ir su būsima pagrindų direktyva.
Visą šį parengiamąjį darbą, glaudžiai bendradarbiaudami tarpusavyje, atliks atitinkami Komisijos generaliniai direktoratai.
Mano tarnybos jau surengatitinkamus seminarus vartotojų klausimais ir išnagrinėjo jų rezultatus. Šie rezultatai jau padėjo peržiūrėti vartotojų sutarčių teisyną ir iš tiesų buvo labai naudingi.
Mano kolega, Komisijos narys C. McCreevy neseniai surengdu seminarus apie informacinius finansinių paslaugų teisės aktų reikalavimus bei apie nesąžiningos konkurencijos normas, taikomas įmonių tarpusavyje sudaromoms (B-to-B) sutartims.
Pirmininko pavaduotojo F. Frattini tarnybos kitais metais ketina surengti keletą seminarų bendrosios sutarčių teisės tema.
Komisija visiškai supranta Parlamento norą būti informuotam ir dalyvauti CFR rengimo darbe. Džiaugiamės Parlamento dalyvavimu CFR procese. Komisija, be aukščiau paminėto konsultavimosi, ir toliau tinkamiausiu būdu informuos Parlamentą apie pažangą, visų pirma per Parlamento CFR darbo grupę.
Pabaigai norėčiau padėkoti Parlamentui už jo paramą Komisijos darbui šiuo svarbiu klausimu. Žinau, kad vienas iš svarbiausių 2006 m. įvykių, jei neklystu, įvyko Vienoje, o konferencijos rezultatai mus įkvėptoliau dirbti.
Klaus-Heiner Lehne
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nare, gerbiamieji Parlamento nariai, visų pirma norėčiau jums nuoširdžiausiai padėkoti už įsipareigojimą šiuo klausimu. Tai leido pasiekti didelės pažangos vystant šį projektą per pastaruosius mėnesius. Šiuo momentu turiu pasakyti, kad manau, jog šis projektas svarbiausias per visą teisės aktų leidybą, nors tai iš tikrųjų yra ikiįstatyminis, o ne įstatyminis projektas.
Žinoma, mus kaip Parlamentą tikrai labai domina - ir tai taip pat yra pagrindinpriežastis, kodėl šis žodinis klausimas šiandien vėl buvo pateiktas - kodėl mes labai sąmoningai palaikome įtampą ir tęsiame diskusiją ne tik mūsų įkurtos darbo grupės lygmeniu ir komiteto lygmeniu, bet taip pat ir čia su jumis plenariniame posėdyje. Todėl taip pat svarbu, kad tai šiandien įtraukėme į savo darbotvarkę.
Mes taip pat norime šį tą sužinoti iš jūsų - jūs vis dar negalite daug pasakyti apie nustatytą grafiką - nes Parlamento požiūriu taip pat svarbu, žinoma, atsižvelgiant į ateinančius rinkimus 2009 m., kokios strategijos laikysimės toliau, spręsdami Pagrindų sistemos klausimą. Per ateinančius metus bus pateiktas parengiamasis projektas, bet galutinio teksto nebus iki 2009 m. balandžio mėn. Bet kokiu atveju tai bus taip vėlai, kad, matyt, nebebus galima nuodugniai išanalizuoti turinio šiuo teisės aktų leidybos laikotarpiu, ir tai turės daryti kitas Parlamentas per kitą kadenciją.
Noriu labai aiškiai dar kartą pabrėžti, kad, mūsų nuomone, Pagrindų sistema, jei Komisija ją priims ir įtrauks į konsultacijų dokumentą, neturi būti taikoma vien sutarčių teisės subjektams, ir Parlamentas didele dauguma nuolat aiškiai pareikšdavo, kad tai turi būti daugiau nei vien sutarčių teisės struktūra, jei norime, kad ji atneštų pageidaujamų padarinių.
Mes taip pat norime turėti galimybę apsvarstyti, ar galėsime paskui spręsti daug vidaus rinkos problemų, naudodami papildomą priemonę keliose valstybėse veiklą vykdančioms įmonėms.
Šiuo metu esame tokioje situacijoje, kai turime būti laimingi vienodai galiojant kilmės šalies principui ir paskirties šalies principui šalia daugelio direktyvų ir Europos teisėkūros sprendimų bei 28 teisės sistemų, iš kurių visos taip pat turi būti tuo pačiu metu taikomos - priklausomai nuo aplinkybių. Tai iš tiesų nėra teisinga, nes niekas - joks solisitorius, teisėjas ar advokatas - negali išmanyti 28 Europos teisės sistemų.
Tokiomis aplinkybėmis papildoma priemongalėtų iš tikrųjų atverti vidaus rinką, ypač mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms, taip pat ir vartotojams, ir suteiktų įvairių galimybių vidaus rinkoje. Visa Komisijos ir Parlamento veikla turi būti skirta šio pasirinkimo galimybei išlaikyti, kad per kitą teisės aktų priėmimo laikotarpį būtų galima priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.
Manuel Medina Ortega
PSE frakcijos vardu. - (ES) Gerb. Pirmininke, tai, kad mes čia šią vėlyvą vakarą diskutuojame apie bendrą pagrindų sistemą, rodo, kad bent jau čia dalyvaujantys Parlamento nariai labai domisi šiuo klausimu, kaip ir Komisijos narir kiti Komisijos nariai.
Aš, kaip ir mes visi, galvoju, kad Komisijos priimta procedūra yra teisinga. Prieš pradedant kodifikavimo projektą, mums svarbu suprasti jo elementus akademiniu požiūriu, ir mes manome, kad iniciatyva yra didinga: tai nėra tiesiog teisėkūros pasiūlymų pateikimas prieš tai jų neapsvarsčius. Manau, kad rezultatas galėtų išeiti visai geras.
Tačiau kalbant apie antrąjį etapą, kuriuo mes labai domimės, nes kai kurie Parlamento nariai toliau dirba ar dalyvauja parlamentinėje grupėje, kontroliuojančioje bendrą pagrindų sistemą, matome, kad, matyt, buvo sukaupta tiek daug medžiagos, jog, atrodo, pasirinkti yra sudėtinga. Mano kolega Parlamento narys K. H. Lehne minėjo laikiną sistemą; kitaip tariant, nors kodifikacijos projektas yra ilgalaikis, vis dėlto mums naudinga bent jau pradėti analizuoti projekto gaires.
Atrodo, kad mintis apie pagrindų direktyvą dėl šios problemos yra geras pradinis taškas. Bet kokiu atveju aišku, kad tai, ką mes nuveikėme pastaraisiais metais dėl harmonizavimo per procedūras, teisės aktus ir nutarčių pripažinimą bei įgyvendinimą, naudinga, bet turi daug trūkumų.
Europos teisapskritai ir ypač sutarčių teisgali būti plėtojama tik nustačius tam tikrus principus. Manau, kad Parlamentas kaip institucija galėjo puikiai padėti Komisijai, nes čia atstovaujama skirtingoms teisės sistemoms ir skirtingiems šalių įstatymams, ir tai galėtų būti puikia pagrindų sistema, norint pamatyti, kokiu mastu harmonizuojantys pasiūlymai galų gale susidurs su šalių teisės sistemomis.
Europos Sąjungos harmonizavimas yra ganėtinai sudėtingas dėl mums visiems žinomų priežasčių, bet Komisija ėmėsi teisingos procedūros, kurios pirmasis etapas yra akademinis, o antrasis - teisėkūros.
Šiuo metu sakome Komisijai, kad Parlamente jaučiame tam tikrą laiko spaudimą, nes Europos integracija jau vyksta: Europos gyventojai kasdien susiduria su praktinėmis problemomis, kurias galima išspręsti tik suderinus teisės sistemas. Į šias praktines problemas atsižvelgir pati Komisijos narė, kai ji pristatsavo pasiūlymus dėl vartotojų apsaugą užtikrinančios sutarčių teisės harmonizavimo, nors tai yra tik vienas šios teisės aspektas, bet jis yra gana svarbus, nes, trumpai sakant, Europos Sąjungoje visi esame vartotojai, ir tai tam tikru mastu puikus principas imtis veiksmų.
Nemanau, kad tai klausimas dėl bendros pagrindų sistemos kūrimo, kuri yra vien teorinė. Naudingiausias dalykas yra kiek galima išsamesnės detalės. Mano kolega K. H. Lehne minėjo apie tam tikro papildomo dokumento priėmimą. Šis modelis būtų panašus į Jungtinių Valstijų Bendrąjį komercinį kodeksą, kuris apibūdinamas kaip mažiausiai suvienodintas kodeksas, teikiantis mažiausiai suvienijimo galimybių. Tai nebloga galimybė, bet galbūt svarbiausia būtų nustatyti, kuriuos principus galima būtų pripažinti visose teisės sistemose, ir mes iš tikrųjų turėsime šią informaciją tik tada, kai išanalizuosime ir atsižvelgsime į mokslininkų nuomones.
Todėl, Komisijos nare, manau, kad Parlamentas bus geras bendradarbis toliau vystant šiuos teisės aktus, ir čia mes jau šiek tiek nekantraujame imtis darbo, kad per likusius pusantrų metų teisės aktams priimti galėtume teigiamai prisidėti prie šių teisės aktų vystymo.
Diana Wallis
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. Pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos narei už atsakymą ir už jos atsidavimą šiam kolegų paminėtam klausimui.
Tačiau esu šiek tiek nustebinta. Vakar vakare ir šiandien ryte lankiausi Miunsteryje, šio miesto universitete ir dalyvavau garbės laipsnio suteikimo Teisingumo Teismo Pirmininkui ceremonijoje. Tuo pačiu metu vyko teisyno grupės dėl Bendros pagrindų sistemos susitikimas. Jos nariai nurodė, kad taip pat diskutavo dėl Bendros pagrindų sistemos (CFR) elementų, kuriuos galėtų panaudoti jūsų tarnybos. Taigi keitimasis jau vyksta ir norėčiau nurodyti, kad Parlamentui norisi žinoti, kas vyksta ir matyti proceso plėtrą.
Komisijos narė, be abejonės, žino, kad Parlamentas domisi šiuo klausimu ir stengiasi jį nagrinėti. Iš tiesų komitetas, kuriame aš su kitais kolegomis dalyvauju, ketina Naujųjų Metų proga surengti priėmimą Slovėnijos pirmininkavimo proga ir pasidžiaugti naująja CFR. Taigi iš tiesų siekiame realių rezultatų bei tęsti darbą.
Tačiau mūsų dalyvavimas procese būtinas. Jau seniai jautėme, kad tai būtina norint rengti kokybiškesnius teisės aktus. Net negaliu pasakyti, kiek kartų šia tema kalbėjau apie nuoseklumą. Žinome, kad CFR beveik parengta, beveik tinkama naudoti, tačiau vis rengiame įvairius teisės aktus su sutarčių teisės elementais ir užmirštame kai kurias pagrindines taisykles, kurias jau pradėjome formuluoti pačioje CFR. Ketiname peržiūrėti vartotojų teisyną ir konkrečiai nagrinėjame tam skirtą laiką. Kiti kolegos dirba ties išmokomis ar numatomais darbais transporto srityje. Šio rengiamo darbo iš tiesų negalima pervertinti. Jo mums iš tiesų skubiai reikia.
Priimame ir esame dėkingi už visos Komisijos atliktą darbą siekiant išspręsti šį klausimą skirtinguose generaliniuose direktoratuose. Tai gera žinia.
Pabaigai dar kartą prašau Komisijos narės mus įtraukti. Žinome apie vykdomus darbus. Galime jus paremti. Taip pat žinome, kad tai sunkus klausimas Tarybai. Prašome pasitelkti mūsų ir savo balsus šiam projektui paremti, kad jis kuo labiau pasitarnautų mūsų piliečiams per vidaus rinką.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Gerb. Pirmininke, kalbu ne tik iš mandagumo: visuomet labai malonu klausytis kalbant tokių žymių teisininkų apie vieną iš svarbiausių pastaruoju metu civilinės teisės srityje įvykusių įvykių.
Tačiau žinau jūsų norą, kad kalbėčiau kuo konkrečiau. Todėl jums leidus pasakysiu, kad 2008 m. Komisija privalo nuspręsti dėl CFR srities (plano, turinio ir formos) ir būdų aukščiau nurodytiems darbams iš metodikos, žmogiškųjų ir finansinių išteklių pusės bei darbo tarp atitinkamų generalinių direktoratų (Teisingumo, laisvės ir saugumo, Vidaus rinkos ir paslaugų, Įmonių ir pramonės, generalinio sekretoriaus, Sveikatos ir vartotojų apsaugos) paskirstymo pusės atlikti. Generalinių direktorių ar jų atstovų susitikimas įvyks gruodžio 11 d., t. y. rytoj, o kolegialų sprendimą dėl CFR srities turinio ir formos ketinama priimti 2008 m.
Kaip žinote, o aš jums pranešiau, paklausiau Komisijos narių kolegijos dėl CFR ir išsiunčiau jiems pastabą dėl šio klausimos šiais metais. Pasirinktinų priemonių srityje Komisija vieningos rinkos peržiūroje paskelbketinimą išnagrinėti šios iniciatyvos privalumus finansinių paslaugų srityje ir manau, kad tai geras ženklas.
Visi pranešėjai užsiminapie su vartotojų teisynu susijusią pagrindų direktyvą. Esu įsitikinusi, kad tai labai geros pratybos, ir, kad ir kokių veiksmų imtumėmės vartojimo kredito ar laiko paskirstymo srityje, siekiame išvengti pernelyg didelės koncentracijos šioje horizontalioje priemonėje, nes, mano įsitikinimu, šiuo metu Parlamentas turėtų pasitarti dėl grafiko. Tačiau turime apibrėžti programos sritį; čia bus gera proga įsitikinti mūsų vieningumu derinant pagrindinius sutarčių teisės, sudarančius šios pagrindų direktyvos pagrindą, ramsčius. Žinoma, ketinu jus asmeniškai informuoti apie įvykius šioje labai svarbioje srityje.
Pirmininkas
Pagal Procedūrų taisyklių 108 (5) taisyklę gavau pasiūlymą dėl rezoliucijos diskusijoms baigti.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks trečiadienį, 2007 m. gruodžio 12 d.
