ES regioninės politikos įnašas kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ypač atsižvelgiant į tikslą Nr. 2 (trumpas pristatymas) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Rodi Kratsa-Tsagaropoulou pranešimas Regioninės plėtros komiteto vardu dėl ES regioninės politikos įnašo kovojant su finansų ir ekonomikos krize, ypač atsižvelgiant į tikslą Nr. 2.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
pranešėja. - (EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, šio pranešimo tikslas - pabrėžti regioninės politikos svarbą Europos Sąjungos atsigavimui po finansų krizės ir jos padaryto poveikio realiajai ekonomikai.
Norime pabrėžti, kad regioninpolitika - pagrindinis investicijų į augimą šaltinis. Struktūriniai fondai - ne tik priemonnelygumams išlyginti ir struktūrinėms problemoms spręsti, bet ir priemonė, kurią reikia pritaikyti pagal esamas aplinkybes ir kuo geriau panaudoti suderintam augimui ir vidaus rinkos veikimui užtikrinti.
Pranešime daugiausia dėmesio skiriama tikslo Nr. 2 regionams - regionams, kurie nuo 2000 m. kūrdidesnę dalį BVP ir pasiekgerų rezultatų konkurencingumo, inovacijų ir mokslinių tyrimų srityse.
Po 2006 m. reformos tikslo Nr. 2 regionai sutelkdėmesį į konkurencingumą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą. Kaip šios iniciatyvos masto pavyzdį galiu paminėti, kad parama pagal tikslą Nr. 2 teikiama 168 regionams su 314 mln. gyventojų 19 Europos Sąjungos valstybių narių.
Todėl šis darbas turi būti tęsiamas Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Iš pasiūlymo dėl rezoliucijos aišku, kad norime paremti strategijos "Europa 2020" regioninę dimensiją - prioritetą, kuris nukreiptas ne tik į regioninę ir socialinę sanglaudą, bet ir į regionų konkurencingumą.
Rezoliucijoje Europos Komisija raginama lanksčiau skirstyti asignavimus ir priimti sprendimus, kad Struktūrinius fondus būtų galima panaudoti geriau ir sparčiau. Kaip pažymėjome, iš 117 veiklos programų, finansuojamų iš Europos socialinio fondo, 13 perorientuotos tam tikroms Europos sąjungos valstybėms narėms ir pritaikytos finansiniams sunkumams bei su nacionalinio finansavimo skyrimu susijusiems sunkumams. Mes raginame Europos Komisiją paremti valstybių narių pastangas, kad jos galėtų pasinaudoti šiais pakeitimais.
Pagrindinis mūsų siūlymas - paremti Tarybos sprendimą padidinti avansinius mokėjimus toms šalims, kurių BVP sumažėjo daugiau kaip 10 proc. arba kurios gavo Tarptautinio valiutos fondo paramą mokėjimų balansui sureguliuoti, kad finansiškai prisitaikytų. Mes taip pat prašome, kad Europos Komisijai būtų leista atrasti lankstų N+2 ir N+3 taisyklių sprendimą, kad finansinių sunkumų patiriančios valstybės narės neprarastų joms skirtos europinės pagalbos.
Kitas pranešime sprendžiamas klausimas - tai šeštoji sanglaudos pažangos ataskaita, kurioje nėra konkrečių kokybinių ir kiekybinių duomenų dėl tikslo Nr. 2 regionų. Todėl raginame Europos Komisiją parengti tyrimą su visa būtina informacija, kad galėtume pritaikyti taisykles pagal esamas aplinkybes ir kitą perspektyvinį finansinį planą rengti atsižvelgdami į realias aplinkybes ir realius poreikius.
Kitas klausimas, kurį pabrėžiame, tas, kad ypatingomis aplinkybėmis, pvz., tokiomis, kurioms susiklosčius reikėjo parengti šį pranešimą - turiu mintyje ekonomikos krizę, reikia lanksčiau taikyti N+2 taisyklę, atsižvelgiant į politinės sanglaudos siekiamus tikslus ir ekonominio ciklo pokyčių poveikį viešiesiems finansams ir privačioms investicijoms.
Mes taip pat pabrėžiame, kad svarbu remti JASPERS, JEREMIE ir JESSICA iniciatyvas, nes kai kurios šalys, pvz., Graikija (kuri pranešime neminima, tačiau pateikiu ją kaip pavyzdį) dar 2007 m. pasirašsusitarimą su Europos investicijų banku dėl šių iniciatyvų plėtojimo, bet tik visai neseniai pradėjo praktiškai jas vykdyti.
Todėl, jei norime gerai pasinaudoti regionine politika, turime būti budrūs, lankstūs ir koordinuoti būtinas priemones.
Seán Kelly
Pone pirmininke, visiškai pritariu pranešėjos siūlymams. Iš savo patirties žinau, kokią naudą duoda finansavimas pagal tikslą Nr. 2, nes mano šalis ją gauna, o prieš dvi savaites tai mačiau ir Manheime. Jei šie regionai negautų finansavimo, jiems tai reikštų didžiulį žingsnį atgal. Mano paties regionas iš Europos Sąjungos gavo apdovanojimą už verslumą. Prieš dvi savaites Manheime teko matyti, kaip gerai ši pagalba vertinama ir - svarbiausia - koks jos poveikis.
Manau, kad plačiajame pasaulyje vieni kuria naujoves, kiti jomis naudojasi. Retas kuris gali jas kurti, bet beveik visi gali arba turėtų jomis naudotis. Dažnai geriausios naujovės sukuriamos šiuose mažuose regionuose. Mačiau tai Manheime, mačiau tai verslo parkuose ir t. t. Jų darbas atneša naudos jų pačių regionams, tačiau jei naujovės perimamos, jos gali atnešti naudos ir daugeliui kitų regionų.
Galiausiai, kaip pranešėja minėjo, vien pagal BVP spręsti, kokia regionų perkamoji galia, negalima.
Petru Constantin Luhan
(RO) Noriu pradėti padėkodamas pranešėjai. Šis pranešimas ir svarbus, ir gerai parašytas.
Regioninės politikos vaidmuo kovojant su ekonomikos ir finansų krize ir švelninant jos padarinius neginčijamas. Regionų vystymasis ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos užtikrinimas taip pat labai svarbūs Europos Sąjungos ūkio konkurencingumui augti ir strategijos "Europa 2020" tikslams įgyvendinti.
Šios krizės kontekste tikiu, kad būtinai turi būti supaprastintos Struktūrinių ir Sanglaudos fondų panaudojimo procedūros ir turi būti išplėstas tinkamų finansuoti išlaidų sąrašas, kad galėtume dar veiksmingiau siekti su darbo rinka ir socialine įtrauktimi susijusių tikslų.
Aš ir toliau pritariu, kad reikia didinti užimtumą pagrindiniuose ūkio sektoriuose ir išsaugoti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą kaip vieną iš Europos Sąjungos prioritetų. Šitaip galėsime pasiekti greitą ir tvarų Europos valstybių ir regionų ekonomikos augimą.
Karin Kadenbach
(DE) Pone pirmininke, pone M. Šefčovičiau, labai jums ačiū už suteiktą žodį šiuo vėlyvu dienos metu. Manau, kad sanglaudos politika retai kada buvo tokia svarbi, kaip šiandien, įpusėjus krizei. Vienas aiškus krizės požymis tas, kad darbo vietos ir investicijos koncentruotos atskirų valstybių narių tankiausiai gyvenamuose centruose. Dabar mums ypač reikia, kad sanglaudos politika būtų aktyviai vykdoma ir pagal ją būtų investuojama į regionus.
Regionams reikia varomosios jėgos arba panašaus stimulo. Mums reikia kiekvieno euro, kurį tik galime gauti. Dėl Žemutinės Austrijos, kuri taip pat yra tikslo Nr. 2 regionas, galiu pasakyti viena - praeityje mums pavyko šiame regione už kiekvieną iš ES gautą eurą uždirbti po tris eurus. Šiuo požiūriu turime turėti aiškias gaires. Kitaip sakant, reikia didesnio patikimumo ir sugebėti planuoti į priekį. Tačiau turi būti ir galimyblanksčiau į viską žiūrėti, ypač tokiomis aplinkybėmis, kurios yra susiklosčiusios šiuo metu. Todėl manau, kad šis pranešimas svarbus tuo, kad jame reikalaujama daugiau tokio lankstumo ir todėl, kad regionams reikia suteikti galimybių.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pagrindinis Europos Sąjungos uždavinys - įveikti ekonomikos krizę. Iš esmės tai reiškia, kad reikia išspręsti struktūrines problemas, kilusias po krizės, ypač konkurencingumo ir užimtumo srityse.
Siekdama pagerinti ekonomikos augimą nacionaliniu ir regiono lygmenimis, Europos Komisija pateiktokius pasiūlymus: remti įmones, gilinti žinias ir skatinti inovacijas, didinti sanglaudos programų lankstumą. Todėl turime spartinti investicijas, supaprastinti sanglaudos politikos programų vykdymą ir padaryti šias programas lankstesnes. Sanglaudos politikos programos turėtų būti grindžiamos pažangiomis investicijomis.
Taip pat turėtume imtis priemonių tolesnei ir gilesnei visos Europos Sąjungos integracijai užtikrinti ir siekti stiprinti Europos Sąjungos ir Bendrijos rinkos solidarumą, o atskirų valstybių narių veiksmai neturi būti sutelkti vien tik į jų pačių konkrečius interesus. Europos Sąjunga turi kurti nuolatinius mechanizmus, kurie garantuotų apsaugą nuo neigiamų ekonomikos krizės padarinių.
Elena Băsescu
(RO) Visų pirma norėčiau padėkoti poniai R. Kratsa-Tsagaropoulou už pranešimą.
Visų ES valstybių narių vyriausybių vykdomos griežtos nacionalinės ekonomikos gaivinimo priemonės pačiame įkarštyje. Manau, kad be visų vykdomų griežto taupymo priemonių dar turime didinti investicijas iš Europos fondų.
Norint išeiti iš krizės, sanglaudos politikos tikslas Nr. 2 yra labai svarbus, kad Europos regionai taptų konkurencingesni ir kad padidėtų užimtumo didinimo galimybės.
Visi Rumunijos regionai vis dar priklauso regioninės politikos tikslui Nr. 1, kuris yra konvergencija. Vienas iš būdų, kaip būtų galima padėti mano šaliai išbristi iš krizės, yra suteikti jai galimybę pasinaudoti visais įmanomais Europos fondais, o vietos valdymo institucijas skatinti vykdyti kuo daugiau projektų už Europos lėšas.
Maroš Šefčovič
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjai už pranešimą dėl sanglaudos politikos vaidmens vykdant atgaivinimo planą ir vėliau, taip pat padėkoti Europos Parlamentui už domėjimąsi šios priemonės poveikiu nacionalinei ir regioninei ekonomikai.
Sanglaudos politika suvokiama kaip politika, per kurią investuojant į struktūrinius pokyčius skatinančias priemones remiamas socialinių ekonominių skirtumų mažinimas ir reali konvergencija. 2007-2013 m. laikotarpiu šiai politikai iš viso skirta 347 mlrd. EUR, iš kurių 228 mlrd. EUR numatyta su Lisabonos strategija susijusioms investicijoms, tad ši politika - galinga priemonir biudžeto stabilumui, ir viešosioms investicijoms skatinti Europos Sąjungos valstybėse narėse ir regionuose. Kadangi tai nėra anticikliška ekonominpolitika, ji yra galingas ir svarbus svertas, kurį Europos Sąjunga naudoja investicijoms į realiąją ekonomiką skatinti. Tai paaiškina, kodėl ši politika buvo įtraukta į Europos ekonomikos gaivinimo planą kaip viena svarbiausių jo dalių.
Šio plano ir šių Europos priemonių tikslas - atremti rimtus neigiamus krizės padarinius. Todėl Komisija pasiūlteisės aktų pakeitimų ir tikslinių rekomendacijų paketą. Svarbiausias šio pasiūlymo tikslas - paspartinti programų įgyvendinimą ir lėšų skyrimą paramos gavėjams pagal jau patvirtintas programas šio perspektyvinio finansinio plano laikotarpiu. Mes tai padarėme padidindami išankstinį ES finansavimą ir įvairiomis supaprastinimo priemonėmis.
Teisės aktų pakeitimai įsigaliojo 2009 m. balandžio mėn., o 2008 m. gruodžio mėn., paskelbus Komisijos komunikatus, buvo priimtos rekomendacijos valstybėms narėms. Tad galima sakyti, kad šis teisės aktų paketas buvo priimtas per penkis mėnesius, o tai visiškai atitinka tą skubą, kuria reikia vykdyti gelbėjimosi nuo krizės priemones. Norėčiau pabrėžti, kad šią sėkmę lėmgera bendro institucijų darbo kokybir vaisingas bendradarbiavimas su instituciniais partneriais, o ypač su Europos Parlamentu, nes mes visi norėjome greitai ir tinkamai tenkinti politinius ir ekonominius poreikius.
Apskritai šios priemonės buvo įvertintos teigiamai kaip postūmis, būtinas finansavimui spartinti ir kliūtis įgyvendinimui šalinti. Šios priemonės buvo pakankamai lanksčios, tad valstybės narės galėjo pasirinkti ir vykdyti tik tas, kurios joms geriausiai tiko atsižvelgiant į jų specifines nacionalines ir regionines aplinkybes, nes visi žinome, kad universalaus, visiems tinkančio varianto nėra. Gaivinimo priemonėmis taip pat buvo atnaujinti ir patobulinti sanglaudos politikos įgyvendinimo mechanizmai, nes buvo kiek įmanoma labiau supaprastintos projektų rengimo ir valdymo nuostatos. Šios priemonės buvo ne tik skirtos kovoti su krize, bet ir išlikti nuolat, net po krizės, visą dabartinį programavimo laikotarpį.
Galiausiai, Komisija pateiks ataskaitą apie priemonių, kurios buvo priimtos vykdant atgaivinimo planą ir kurios yra susijusios su Europos Sąjungos sanglaudos politika, įgyvendinimą ir rezultatus, nes Komisija Europos Parlamentui pažadėjo pateikti tokią ataskaitą antrojoje 2010 m. pusėje.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj, antradienį, liepos 6 d., 12:00 val..
