Klausimų valanda (klausimai Tarybai)
Pirmininkė
Kitas klausimas - Klausimų valanda (B7-0017/2010).
Šie klausimai skirti Tarybai.

Tema: ES ir Turkijos bendradarbiavimas nelegalios imigracijos srityje
Dauguma nelegalių imigrantų į Graikiją atvyksta iš Turkijos, kirsdami jos valstybinę sieną jūroje. Iš Graikijos jie keliauja toliau į ES.
Kadangi Turkija visai teisėtai tikisi tapti Europos Sąjungos nare, kokių iniciatyvų imasi Tarybai pirmininkaujanti Ispanija, suprasdama, kad bendradarbiavimas būtinas ir siekdama paveikti Turkiją, kad ši bendradarbiautų?
Kaip Tarybai pirmininkaujanti valstybvertina derybų dėl ES ir Turkijos susitarimo dėl readmisijos ir Turkijos bei Frontex susitarimo dėl keitimosi informacija ir Turkijos dalyvavimo bendrose operacijose pažangą? Ar Graikija informuojama apie šių derybų pažangą?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, kaip žinote, glaudesnis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis - migracijos kilmės šalimis ir tranzito šalimis - svarbiausia Europos Sąjungos kovos su nelegalia migracija priemonė.
Tai vienas esminių pokyčių, pasiekimų ir žingsnių į priekį, kurie pasiekti dėl vadinamojo visuotinio požiūrio į imigraciją ir Europos imigracijos ir prieglobsčio pakto. Bendradarbiavimas su šalimis, iš kurių kyla didžiausi migracijos srautai - viena svarbiausių sudedamųjų naujosios imigracijos politikos dalių (iki 2004 m. Europos Sąjungoje praktiškai nebuvo jokios imigracijos politikos), o vienas pagrindinių politikos, pradėtos vykdyti po 2004 m. vykusio Hampton Court susitikimo, elementų yra bendradarbiavimas su nelegalios migracijos kilmės šalimis ir tranzito šalimis.
Kaip minėjau, glaudesnis bendradarbiavimas yra Europos imigracijos ir prieglobsčio pakto dalis, ir šiuo atžvilgiu savo praėjusių metų gruodžio mėn. patvirtintose išvadose dėl plėtros Taryba palankiai įvertino glaudesnio dialogo su Turkija dėl migracijos klausimų pradžią ir paprašpatvirtinti konkrečias priemones, kaip antai readmisijos, sienų kontrolės ir t. t.
Stokholmo programoje dar kartą patvirtintas poreikis imtis veiksmų, skirtų kovai su nelegalia imigracija ir, be to, iš Stokholmo programos ir 2009 m. gruodžio mėn. patvirtintų Tarybos išvadų aišku, kad su Turkija turime sudaryti susitarimus dėl readmisijos, o per tą laiką taikyti galiojančius dvišalius susitarimus.
Galiu jums pasakyti, kad paskutinis derybų dėl šio susitarimo dėl readmisijos etapas vyko tik praėjusį mėnesį, vasario 19 d. Ankaroje, ir Taryba ketina toliau remti Komisijos pastangas užtikrinti palankiausią galimą šių derybų baigtį.
Taip pat turiu paminėti Turkijos ir FRONTEX bendradarbiavimą. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 palengvinamas šis operatyvus valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimas, be to, reikėtų pasakyti, kad dabar FRONTEX ir Turkija veda derybas dėl tokio susitarimo, koks paminėtas šiame reglamente.
Tai - veiklos uždavinys, į kurį įtraukta keitimasis informacija, rizikos analizavimas, moksliniai tyrimai ir bendros koordinuotos FRONTEX operacijos. Remiantis šia sistema dabar plėtojamas operatyvus agentūros ir Turkijos valdžios institucijų bendradarbiavimas.
Tikimės, kad šios derybos kuo greičiau baigsis ir duos vaisių, tačiau bet kuriuo atveju valstybės narės bus informuojamos apie visus būsimus pokyčius.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dėkoju už atsakymą. Norėčiau pateikti dar dvi pastabas.
Pirmoji ta, kad šiandien arba rytoj kartu su šiandienos diskusijomis Graikijos parlamente vyks balsavimas dėl Graikijos Vyriausybės teisėkūros iniciatyvos, kuria siekiama leisti lengviau ir lanksčiau nei anksčiau įgyti Graikijos pilietybę. Dėl to Graikija, žinoma, taps patrauklesnimigrantams, ypač nelegaliems, kurie mano, kad kada nors ateityje galės įteisinti savo statusą. Turėdamas mintyje strateginį požiūrį norėčiau išgirsti, ar, Tarybai pirmininkaujančios valstybės manymu, tai geras žingsnis.
Antra, vasario mėn. paskelbta, kad siekdama aktyviau dalyvauti Egėjo jūros regione FRONTEX ketina įsteigti Pirėjuje pirmąjį savo priešakinį sargybos postą. Ar nustatytas konkretus šio posto įrengimo tvarkaraštis?
Diego López Garrido
Gerbiamas Parlamento nary, negaliu jums tiksliai pasakyti, koks šių dabar vykstančių derybų tvarkaraštis. Neabejotina, kad esama politinės valios, kad šios derybos būtų sėkmingos. Informacija, kurią pateikėte apie Graikiją, pabrėžiama būtinybir galimybstiprinti kovą su nelegalia imigracija pasitelkiant šiuos susitarimus dėl readmisijos.
Turime remti šiuos pokalbius ir derybas, kuriems iš esmės vadovauja Komisija. Turiu jums priminti, kad praėjusių metų pabaigoje, lapkričio 5 d., Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės vardu kartu su Komisijos Pirmininko pavaduotoju J. Barrot Turkijoje lankėsi ministras T. Billström.
Po šio vizito įvyko susitikimas su Komisija. Atsižvelgiant į naujos sudėties Komisiją, už šį reikalą iš esmės atsakinga C. Malmström, kuri puikiai susipažinusi su Stokholmo programa, nes dalyvavo ją kuriant ir įgyvendinant. Esu linkęs tikėti, kad jūsų minimą informaciją galima kompensuoti pasinaudojant daug griežtesniu susitarimų dėl readmisijos, tikrų susitarimų dėl readmisijos su Turkija, reglamentavimu. Dabar negaliu jums pasakyti tikslaus jų tvarkaraščio, tačiau galiu teigti, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybir Komisija labai trokšta sudaryti su Turkija šiuos susitarimus dėl readmisijos. Norime sudaryti susitarimus ne tik su Turkija, bet ir kitomis šalimis, kurios kartais tampa nelegalios migracijos kilmės ar tranzito šalimis.
Taip pat turiu pasakyti, kad FRONTEX susitarimams, šiuo atveju su Turkija, tiesiogiai vadovauja pati FRONTEX. Daugybe atvejų tai būna tik techninio ir veiklos pobūdžio susitarimai, ir, nors Taryba, kaip institucija, šiose derybose tiesiogiai nedalyvauja, ji nuolat apie juos informuojama, ir ji, žinoma, bet kuriuo atveju informuos visas likusias valstybes nares, savaime suprantama, įskaitant ir Graikiją.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone Tarybos Pirmininke, sakėte, kad vyksta FRONTEX ir Turkijos derybos, o apie šias derybas Komisija teikia ataskaitas Tarybai. Todėl norėčiau, kad mums papasakotumėte, norėčiau žinoti, ar Graikijos ir Turkijos sienų ribų laikymasis, kitais žodžiais tariant, išorinių ES sienų pripažinimas ir laikymasis laikomas šių Turkijos ir FRONTEX derybų pagrindu. Norėčiau jums priminti, kad šiuo ginču iki šiol bandoma pateisinti Turkijos įvykdytą FRONTEX lėktuvų užpuolimą.
Taip pat norėčiau paklausti, ar siekdama sudaryti susitarimą su FRONTEX Turkija pateikkokių nors kitų sąlygų.
Roger Helmer
Norėčiau pasveikinti poną ministrą puikiai atsakius į klausimą ir dėl puikaus darbo, kurį atliekame Europoje siekdami apsaugoti imigrantų teises.
Bijau, kad kartais nesugebame apsaugoti savo piliečių teisių jiems persikeliant iš vienos šalies į kitą. Visų pirma turiu mintyje savo Rytų Midlandso rinkėjus, kurie išleido visas savo pensijų santaupas namams Ispanijoje įsigyti tik tam, kad pagyvenę ten dvejus ar trejus metus pamatytų prie savo durų stovinčius buldozerius ir stebėtų, kaip Ispanijos teismai ir Ispanijos valdžios institucijos paprasčiausiai ignoruoja jų teises į nuosavybę ir į sutartinių įsipareigojimų vykdymą.
Būčiau dėkingas, jei ministras galėtų mums paaiškinti, kodėl tai vyksta ir kokių veiksmų imsis Ispanija šiai Europos piliečių problemai jo šalyje spręsti.
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, dėl klausimo apie Graikiją, žinoma, turi būti laikomasi Europos Sąjungos valstybių narių sienų. Svarbiausias šių susitarimų tikslas - užtikrinti, kad būtų laikomasi šių sienų.
Kai sudaromas susitarimas su trečiąja šalimi, per kurią gali eiti nelegalios imigracijos srautas, ir kai sudaromas susitarimas dėl readmisijos - tai yra siekis - ir todėl sustiprinamas Europos Sąjungos ir tos trečiosios šalies susitarimas - tai yra visuotinis požiūris ir Europos imigracijos pakto filosofija - stiprinamos Europos Sąjungos valstybių narių sienos. Tai - padarinys. Jei nėra šios veiksmingos nelegalios imigracijos kontrolės, nes nepakankamai bendradarbiaujama su kitomis šalimis ir nesudaryti susitarimai dėl readmisijos, šios sienos praktiškai tampa silpnesnės. Todėl šių derybų ir susitarimų dėl readmisijos tikslas - aiškiai stiprinti sienas, žinoma, įskaitant ir Graikijos sienas.
Kalbant apie gerbiamo Parlamento nario užduotą klausimą apie britų piliečius, persikėlusius į Ispaniją ir investavusius ten dalį savo santaupų, turiu pasakyti, kad čia neatstovauju Ispanijai, kaip šaliai, kalbant apie jos teisminius santykius su ten gyvenančiais piliečiais, o esu Europos Sąjungos Tarybos atstovas. Tų santykių klausimai ir bet kokios ten galinčios kilti problemos sprendžiamos nepriklausomų Ispanijos valstybės teismų institucijose. Todėl susilaikysiu ir nekalbėsiu konkrečios šalies vardu dėl konkrečių klausimų, nesusijusių su Europos Sąjungos teise.
Tema: Smurtas šeimoje
Savo pareiškime 2010 m. sausio mėn. plenarinės sesijos metu ES pirmininkaujanti Ispanija pabrėžturinti tvirtų ketinimų kovoti su smurtu prieš moteris, pateikti pasiūlymą dėl teisės akto dėl kovos su smurtu prieš moteris ir įsteigti Europos smurto šeimoje observatoriją. Ar gali Tarybai pirmininkaujanti šalis smulkiau apibūdinti, kokie konkrečiai yra jos planai šioje srityje ir kada galime tikėtis šių iniciatyvų?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, puikiai žinoma, kad kova su skurdu lyties pagrindu, kitais žodžiais tariant, vyrų ir moterų lygybės Europos Sąjungoje užtikrinimas, kuris praėjus 50 m. nuo Europos Sąjungos įkūrimo nebuvo visiškai pasiektas - vienas Ispanijos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai prioritetų. Smurtas prieš moteris - visų pirma aukščiausia diskriminavimo forma, didžiausia Europos ir kitų pasaulio visuomenių, deja, iš esmės, praktiškai visų visuomenių problema.
Kova su skurdu lyties pagrindu - pagrindinis Tarybai pirmininkaujančios valstybės tikslas, nes manome, kad ji kartu ir esminis Europos tikslas. Kadangi tai Europos tikslas, Europos masto problema, siekiant kovoti su šiuo reiškiniu mums reikalinga Europos strategija. Šis klausimas įtrauktas ne tik į Ispanijos pirmininkavimo Tarybai programą, bet ir į 18 mėn. trukmės trijų Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių (kartu su Belgija ir Vengrija) programą.
Džiaugiamės, kad Parlamentas yra institucija, kuri šioje srityje visada atliko itin aktyvų vaidmenį ir pakartotinai ragino šiuo atžvilgiu, kovojant su smurtu lyties pagrindu, imtis priemonių. Pvz., praėjusių metų lapkričio mėn. priimtoje rezoliucijoje Parlamentas paragino Komisiją parengti bendrąją direktyvą dėl priemonių, skirtų kovai su visų formų smurtu lyties pagrindu ir jo prevencijai. Parlamentas taip pat paragino valstybes nares teikti išsamesnius statistinius duomenis apie smurtą lyties pagrindu.
Atkartodama Parlamento poziciją Tarybai pirmininkaujanti Ispanija, kaip sakiau, mano, kad šis klausimas labai svarbus. Tiksliau kalbant, ji paskatino Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybą (EPSCO) įsteigti smurto šeimoje observatoriją, ir ji pirmadienį, kovo 8 d., per Tarptautinę moters dieną, patvirtino savo išvadas dėl šio klausimo. Taip pat rengiama direktyva dėl apsaugos nuo smurto lyties pagrindu tvarkos. Tikimės, kad šie du labai svarbūs klausimai gali būti išplėtoti ir užbaigti iki šešių mėnesių trukmės Ispanijos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai pabaigos.
Marian Harkin
Dėkoju, pone ministre, ir sveikinu Tarybai pirmininkaujančią Ispaniją pabrėžus smurto dėl lyties klausimą. Pernelyg dažnai šis klausimas paliekamas už uždarų durų tiesiogine šio žodžio prasme, nes būtent ten atsitinka dauguma smurto atvejų: šeimos namuose. Manau, jūsų iniciatyva neabejotinai lems didesnį visuomenės sąmoningumo visoje ES lygmenį.
Kalbėjote apie 2009 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento patvirtiną rezoliuciją. Vienas rezoliucijoje prašomų dalykų buvo galimybnustatyti aiškų šios srities teisinį pagrindą. Įdomu, ar remtumėte Komisiją, jei ji rengtų išsamią direktyvą dėl veiksmų, skirtų smurtui lyties pagrindu išvengti, ir ką manote apie aiškaus teisinio pagrindo nustatymą.
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, ponia M. Harkin, kaip žinote, Lisabonos sutartimi keičiamas Europos teisės aktų - reglamentų ir direktyvų - teisinis pagrindas, nes pagal ją į vieną Bendrijos ramstį sujungiami trys anksčiau skirtingi ramsčiai: Bendrijos ramstis, užsienio ir saugumo politikos ramstis ir teisingumo ir vidaus reikalų ramstis.
Šie dalykai sujungti į vieną ramstį ir jiems suteiktas vieningas teisinis subjektiškumas, o tai reiškia, kad užsienio politikai, specifiškesnei teismo reikalų sričiai, t. y. teisminiam bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimui taikomas įprastas tradicinis Bendrijos metodas. Tai reiškia, kad Komisijai ir taip pat Parlamentui sudaromos geresnės sąlygos dalyvauti Liuksemburge esančio Teisingumo Teismo veikloje.
Bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje dar esama galimybės ketvirtadaliui Europos Sąjungos šalių vyriausybių čia imtis iniciatyvos. Taip įvyko direktyvos dėl smurto lyties pagrindu atžvilgiu: dvylika šalių vyriausybių pateikiniciatyvą, dėl kurios Taryba ir Parlamentas turės priimti galutinį sprendimą, nes tokia įprasta teisėkūros procedūra.
Ši direktyva jau rengiama, ji yra atsakas į Sutartyje nustatytą galimybę valstybių vyriausybėms imtis šios iniciatyvos ir ji, mūsų manymu, turi teisingą ir tinkamą teisinį pagrindą, nes susijusi teisminiu bendradarbiavimu kriminalinėse bylose.
Kalbame apie nusikaltimus, prie kurių priskiriamas netinkamas elgesys ir smurtas prieš asmenis, o šie dalykai visose Europos Sąjungos šalyje laikomi nusikaltimais. Todėl direktyva siekiama apsaugoti aukas nuo šio nusikaltimo. Jos teisinis pagrindas - bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose, ir suprantame, kad dėl šios priežasties tampa visiškai įmanoma, kaip sakTarybos teisės tarnybos, ją įgyvendinti pasitelkiant šį teisinį tekstą, kuris turės būti šiuose rūmuose išnagrinėtas ir apvarstytas.
Tikiuosi, direktyva bus labai greitai patvirtina, nes to laukia milijonai Europos Sąjungos moterų, taip pat ir vyrų. Jie laukia šios apsaugos, kuri, kaip teisingai sakėte, dabar turi pasirodyti iš už uždarų durų ne tik šalių, bet ir Europos lygmeniu. Ji turi tapti Europos darbotvarkės dalimi. Toks 12 Europos Sąjungos šalių vyriausybių pateiktos iniciatyvos tikslas.
David Martin
Noriu prisijungti prie M. Harkin ir pasveikinti Tarybai pirmininkaujančią Ispaniją įtraukus smurto prieš moteris klausimą į savo politinės darbotvarkės prioritetų sąrašą.
Įdomu, ar Tarybai pirmininkaujanti valstybatsižvelgs į patirtį, išgyventą prieš 20 m. Gavusi Europos socialinio fondo finansavimą Edinburgo miesto taryba surengkampaniją, pavadintą "Visiškas netoleravimas", susijusią su smurtu prieš moteris.
Ji padarišvadą, kad turite laikytis visapusiško požiūrio į šią problemą. Jums reikia informavimo politikos, reikia, kad įsitrauktų už aprūpinimą būstu atsakingos įstaigos, policija ir teisminės institucijos.
Ar Taryba išnagrinės šį projektą, kad pamatytų, kokias galima padaryti išvadas?
Andreas Mölzer
(DE) Pone D. Lópezai Garrido, trumpai užsiminėte, kad smurtas šeimoje, be abejo, vyksta ne tik prieš moteris, bet ir prieš vaikus, ir kad dėl pernelyg didelių reikalavimų smurtas šeimoje susijęs su pagyvenusių žmonių priežiūra. Kiek šios smurto šeimoje sritys bus irgi įtrauktos į planuojamos steigti Europos smurto šeimoje observatorijos veiklą?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, pone D. Martinai, be abejo, slapta šios iniciatyvos filosofija, kurią, kalbant apie reglamentavimą, šiuo atveju pasinaudodamas teisiniais būdais, veiksmingiausiais įmanomais būdais, teisminiais demokratinės valstybės būdais remia Parlamentas, yra tai, kas teisingai pavadinta "visišku smurto šeimoje netoleravimu". Pagal ji smurtas lyties pagrindu vertinamas kaip per šimtmečius labai giliai socialinėse mūsų visuomenės struktūrose, įskaitant ir kultūrinį požiūrį, įsišaknijusi problema.
Todėl norint, kad kova su smurtu lyties pagrindu būtų veiksminga, mums reikia visuotinio požiūrio, visapusiško požiūrio į šią kovą, nes šią smurto formą labai sunku išnaikinti, nepaprastai sunku išnaikinti. Štai kodėl, nepaisant pažangos, kuri pasiekta kovojant su šios rūšies smurtu šalių lygmeniu, vis dar nuolat sprendžiame šią problemą, kuri dažnai tėra ledkalnio viršūnė, nes pranešama tik apie labai mažą dalį įvykstančių smurto atvejų, taigi, problema ir toliau egzistuoja.
Todėl mums reikalingas visuotinis visapusiškas požiūris pasitelkiant visas mums prieinamas teisines priemones, skatinant žiniasklaidos sąmoningumą ir užtikrinant, kad švietimo sistemose būtų atsižvelgta į šią problemą. Pirmadienį Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba (EPSCO) kovodama su smurtu lyties pagrindu patvirtino šį visapusišką visuotinį požiūrį, kitaip tariant, "visiško netoleravimo" požiūrį.
Kalbant apie gerbiamo Parlamento nario pateiktą klausimą dėl smurto prieš vaikus ir pagyvenusius žmones, manau, čia kalbame apie smurtą prieš pažeidžiamus žmones, prieš labiausiai pažeidžiamus žmonės. Kaip posakyje "išlieka stipriausieji", kuris vartojamas daugelyje mūsų šalių, mano šalyje ši smurto rūšis, susijusi su silpnesnio žmogaus pažeidžiamumu, parodo žmogaus, smurtaujančio prieš silpnesnį - ar tai būtų moterys, vaikai, ar pagyvenę žmonės - bailumą. Toks yra su šia padėtimi susijęs reiškinys.
Taryba ir Parlamentas pakvietKomisiją apsvarstyti galimybę pateikti iniciatyvą paskelbti Europos kovos su smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris metus. Šis klausimas iškeltas programoje "Daphne III". Tai, gerbiamas Parlamento nary, poreikio išplėsti šios apsaugos sąvoką, kad ji apimtų visus pažeidžiamus žmones, įskaitant, be abejo, vaikus ir pagyvenusius asmenis - dvi jūsų paminėtas grupes - išraiška.
Tema: Dunojaus strategija
Kokių veiksmų ketina imtis Taryba, kad, kaip numatyta, dar šiais metais galėtų pateikti Dunojaus strategijos projektą? Koks yra tvarkaraštis ir kokie yra pagrindiniai turinio aspektai?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, pone B. Posseltai, Dunojaus regiono strategija - viena pagrindinių sudedamųjų trijų Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių - Ispanijos, Belgijos ir Vengrijos - programos dalių. Kaip galite numanyti, strategija į programą įtraukta Vengrijos iniciatyva.
Todėl trys šalys įsipareigojo padėti vystyti šią Europos Sąjungos Dunojaus regiono strategiją, ir, atsižvelgdama į tai, praėjusių metų birželio mėn. Taryba paragino Komisiją pristatyti ją iki šių metų pabaigos. Laukiame, kol Komisija ją parengs.
Komisija pradėjo viešas konsultacijas. Viešos konsultacijos vyks iki šių metų kovo mėn., o po to, atsižvelgdama į jų rezultatus, Komisija pasiūlys strategiją, kurią, tikimės, galėsime Komisijos komunikato forma oficialiai patvirtinti šių metų gruodžio mėn. Turime palaukti, kol bus parengtas šis komunikatas.
Bet kokiu atveju noriu pasakyti, kad vasario 25 d. Budapešte vyko svarbus susitikimas su Austrijos, Bulgarijos, Čekijos, Vokietijos, Vengrijos, Rumunijos, Slovakijos ir Slovėnijos Vyriausybių atstovais, per kurį padaryta pažanga dėl galimo šios strategijos turinio ir patvirtintos svarbios išvados, kuriose patariama, kokias esmines sudedamąsias dalis įtraukti į šią būsimą strategiją. Čia kalbama apie šių šalių dedamų pastangų Europos Sąjungoje ir aprėpiant Europos Sąjungą sujungimą pasinaudojant Europos fondais finansiškai neutraliu būdu, kad būtų pasiekti pažangos ir svarbios ekonominės, socialinės ir su turizmu susijusios plėtros tikslai.
Todėl, kartoju, laukiame Komisijos komunikato šiuo klausimu iš karto, kai tik bus baigtos konsultacijos. Tik gavusi Komisijos komunikatą Taryba patvirtins [savo] poziciją.
Bernd Posselt
(DE) Dėkoju, pone ministre, už šį pagrįstą ir išsamų atsakymą. Turiu du trumpus papildomus klausimus. Pirma, kiek Dunojaus strategija susieta su transporto ir kultūros sritimis? Manau, kalbant apie tarpvalstybinį bendradarbiavimą jos abi ypač svarbios. Antra, ar jau sudarytas galutinis šioje strategijoje dalyvausiančių šalių sąrašas, ar dėl jo dar bus sprendžiama, nes Parlamentas pasiūljį išplėsti?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, šalių sąrašas, kaip galite suprasti, nėra tas klausimas, kurį gali spręsti Tarybai pirmininkaujanti valstybė. Šalių vyriausybės, kurias prieš akimirką paminėjau, suinteresuotos plėtoti šią strategiją, o mes turime palaukti, kol Komisija paskelbs savo komunikatą.
Noriu pasakyti, kad šios šalys mano, kad Europos Sąjunga, ypač Komisija, šioje strategijoje turi atlikti lyderio vaidmenį ir palengvinti bendradarbiavimą Dunojaus regione.
Mano pirmiau minėtame vasario 25 d. pareiškime aiškinama, kaip turėtų būti naudojamasi Dunojaus regiono strategija pasitelkiant tarpregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir koordinavimą šiuo lygmeniu, kad būtų padidinta šiame regione gyvenančių žmonių gerovė, saugumas ir taika.
Pranešime taip pat teigiama, kad kaip strateginės politikos sritys į strategiją kartu su kitomis, su plačiu užmoju į dokumentą įtrauktomis sritimis turėtų būti įtrauktos infrastruktūros, naujovių, kultūros ir meno veiklos, tvarios ekonominės plėtros, turizmo, maisto saugumo, ekonomikos, bendradarbiavimo mažųjų ir vidutinių įmonių klausimais, mokslinių tyrimų ir plėtros, migracijos, sporto, švietimo, užimtumo, sveikatos ir socialinių reikalų sritys.
Manau, Dunojaus regiono strategija - svarbus dokumentas, todėl dėkoju jums už jūsų klausimą, dėl kurio turėjau galimybę ją paminėti. Manau, šis tikslas - plataus užmojo, todėl, dar kartą pakartosiu, laukiame šių konsultacijų pabaigos ir Komisijos komunikato, tačiau šiuo klausimu, be abejo, esama politinės valios. Trys trijų Tarybai pirmininkaujančių valstybių nariai ir Tarybai pirmininkaujanti valstybturi politinės valios pradėti plėtoti šią Dunojaus regiono strategiją.
Paul Rübig
(DE) Dunojus yra upė, o kalbėdami apie upes turite atkreipti dėmesį ir į jų švarą. Todėl, mano manymu, svarbu išsiaiškinti, kokius valymo įrenginius ir nuotėkų valymo sistemas svarstoma įrengti, kad būtų atitinkamai pagerinta upės vandenų kokybė. Mūsų tikslas - užtikrinti, kad Dunojaus vandenų kokybbūtų tolygi geriamojo vandens kokybei nuo upės ištakų iki žiočių. Antrasis mano klausimas būtų toks: kaip galima geriau panaudoti vandens energiją ne tik elektros energijai gaminti, bet ir, visų pirma, vandeniui saugoti, kad taip galėtume užtikrinti didesnį energijos tiekimo Europoje saugumą?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Europos Sąjungos Dunojaus regiono strategijos sėkmpriklausys nuo plataus užmojo veiksmų plano ir tam tikrų konkrečių projektų, kuriais siekiama pagerinti Dunojaus regiono piliečių gyvenimo kokybę, nustatymo.
Norėčiau sužinoti, ar jau prasidėjo šių strateginių Dunojaus regiono plėtros projektų nustatymo procesas ir kokiais kriterijais bus naudojamasi kaip pagrindu šiems projektams atrinkti?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, esu įsitikinęs, kad P. Rübigo minėtas tikslas bus įtrauktas į šią Dunojaus regiono strategiją, apie kurios aspektus jau kalbėjau.
Šios strategijos tikslai iš tikrųjų svarbūs ir susiję su daugybe klausimų, darančių įtaką kasdieniam šiame regione gyvenančių žmonių gyvenimui. Todėl jie susiję su ekonominiais ir kultūriniais aspektais, aplinkos ir natūralių išteklių, prie kurių akivaizdžiai priskiriami ir vandenys, apsauga.
Kaip sakiau, natūrali aplinka iš esmės neatsiejama nuo regiono, ir esu įsitikinęs, kad ji neabejotinai bus įtraukta į šią strategiją, kuriai turi vadovauti ją skatinančios šalys. Tai - mano išvardytos šalys, kurių atstovai prieš kelias dienas susitiko Budapešte siekti pažangos nustatant tikslus ir tiksliau išaiškinant strategiją, nes ji dar nėra pakankamai apibrėžta.
Todėl manau, kad pernelyg anksti kalbėti - turiu mintyje antrosios kalbėjusios Parlamento narės klausimą - apie projektų atrankos kriterijus ar kai kurių mano minėtų projektų tinkamumą. Strategija gali būti papildyta, pvz., laivybos, energetinio saugumo, kovos su klimato kaita ir pokyčių finansų rinkose poveikio temomis ir apskritai visomis sritimis, kurias ši strategija ir jos įgyvendinimas leistų neabejotinai pagerinti.
Manau, mums visiems Europos Sąjungoje reikia dirbti kartu, nes kalbame apie tokį Europos masto dalyką, kuris daro įtaką visai Europos Sąjungai ir pagrindinėms jos politikos kryptims. Pvz., esu tikras, kad sanglaudos politikoje bus sutelkiamas dėmesys ne tik į socialinę sanglaudą, bet ir į naują į Lisabonos sutartį įtrauktą aspektą - į teritorinę sanglaudą. Tai - sanglaudos forma, sanglaudos aspektas, kuris įtrauktas į Lisabonos sutartį ir puikiai dera su šia iniciatyva dėl Dunojaus regiono strategijos.
Pirmininkė
Kadangi šie klausimai susiję su ta pačia tema, jie svarstomi kartu:
Tema: Europos socialinis modelis ir kova su skurdu
Ekonomikos recesijos ir krizės metu sunkiausia tinkamą gyvenimo lygį išsaugoti bedarbiams ir mažai uždirbantiems asmenims bei pensininkams. Europos socialinio fondo ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veiklos sutelkimas neturėjo pageidaujamos įtakos - 80 milijonų mūsų piliečių gyvena žemiau skurdo ribos. Europos socialinis modelis paremtas ne tik gerais ekonominės veiklos rezultatais, bet ir aukšta socialine apsauga.
Kaip Tarybai pirmininkaujanti Ispanija, atsižvelgdama į tai, kas paminėta, ir kartu su ateityje pirmininkausiančiomis valstybėmis įgyvendindama vieningą bendradarbiavimo politiką, tikisi paremti labiausiai ekonomiškai ir socialiai pažeidžiamas gyventojų grupes ir padėti joms išgyventi, apsaugoti mūsų piliečius, kuriems gresia skurdas ir socialinatskirtis, taigi užtikrinti socialinius Europos pagrindus?
Tema: Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai
2010-iesiems Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metams skirta 17 mln. eurų. Nors šiais Europos metais bus daugiau dėmesio skiriama informuotumui minėtais klausimais didinti, reikia bendrų koordinuotų veiksmų siekiant iš esmės pagerinti nuo skurdo ir socialinės atskirties kenčiančių milijonų Europos Sąjungos gyventojų padėtį. Kokių veiksmų Taryba ketina imtis, kad per šį laikotarpį būtų patvirtintos konkrečios priemonės? Ar Taryba galėtų paaiškinti, kaip Europos metai ir jiems skirti finansiniai ištekliai bus veiksmingai panaudoti siekiant ilgalaikių rezultatų?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, Tarybai pirmininkaujanti valstybpritaria Parlamento nario nuomonei dėl iškelto tikslo teikti aukšto lygio socialinę apsaugą, visų pirma toms grupėms, kurioms gresia skurdas ir socialinatskirtis, ir ji yra vienas kertinių Europos socialinio modelio akmenų. Tai ypač aktualu dabar, kai patiriame ekonomikos nuosmukį.
Nedarbas: šiuo metu manoma, kad gali būti daugiau nei 5 mln. daugiau bedarbių, negu prieš prasidedant ekonomikos krizei. Tai reiškia, kad daugelio namų ūkių pajamos sumažėjo ir daugelis susiduria su skurdu ir pernelyg dideliais įsiskolinimais. Taip pat tikėtina, kad nedarbo lygis ir toliau bus aukštas, todėl šis ilgalaikis nedarbas lems socialinę atskirtį.
Todėl per artimiausius keletą mėnesių socialiniai ekonomikos krizės padariniai bus svarbus Europos politinės darbotvarkės, ir, be jokios abejonės, trijų Tarybai pirmininkaujančių valstybių Europos darbotvarkės klausimas.
Turime priemonę šiam tikslui pasiekti - 2010 m. paskelbėme Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais ir nustatėme keturis konkrečius tikslus: žmonių teisės į orumą pripažinimą ir aktyvesnio vaidmens visuomenėje atlikimą; viešosios nuomonės perdavimą socialinės įtraukties politikos kryptims; darnesnės visuomenės formavimą ir, žinoma, ilgalaikių pastangų visais valdymo lygmenimis užtikrinimą siekiant kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi. Šiomis pastangomis visų pirma siekiama apsaugoti pačius pažeidžiamiausius (šią sąvoką vartojau atsakydamas į ankstesnius klausimus), galiausiai tuos, kurie labiausiai kenčia nuo skurdo ir socialinės atskirties. Šiuo atveju turiu mintyje vaikus, moteris ir pagyvenusius žmones.
Todėl, žinoma, ketiname remti įvairias iniciatyvas, kurios gali būti susijusios su skurdu ir socialine atskirtimi bei kova su jais, ir turiu pasakyti, kad tikiuosi, kad jos taps pagrindiniu visos Europos Sąjungos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslu. Vienas kovo 3 d. Komisijos pateiktame dokumente nustatytų tikslų - sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdas, skaičių iki 20 mln.
Konstantinos Poupakis
(EL) Dėkoju, pone ministre, už jūsų atsakymą.
Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad, kaip pats sakėte, 2009 m. nedarbo lygis pasiek10 proc., 45 proc. bedarbių europiečių neturi darbo ilgiau nei metus laiko, o kadangi nėra aiškios institucinės struktūros, lanksčios užimtumo formos "dygo kaip grybai" ir todėl turime 19 mln. skurstančių bedarbių, norėtume žinoti - nes visada labai aiškiai kalbėjote, o aš tai palankiai vertinu - kokias konkrečias ir neatidėliotinas priemones ketinate patvirtinti ir kokių aktyvių ir pasyvių užimtumo politikos krypčių ketinate imtis Europos lygmeniu laikydamiesi Europos socialinio modelio principų ir jo dvasios skurstančių darbuotojų ir bedarbių, ypač ilgalaikių bedarbių, susiduriančių su neatidėliotino išlikimo problemomis, klausimui spręsti.
Liam Aylward
Ar gali Taryba bendrais bruožais nusakyti, kaip ji ketina užtikrinti, kad aktyvios įtraukties rekomendacija - kovos su skurdu šeimoje priemonė, kurią patvirtino Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba - būtų integruota į strategiją "ES 2020 m." ir įgyvendinta taip, kad skurdo mažinimo srityje būtų užtikrinama pažanga?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, turiu dar kartą pasakyti, kad pirmą kartą ketinama parengti tokio plataus užmojo Europos strategiją, skirtą šiai problemai spręsti. Kitaip tariant, strategiją, skirtą kovai su skurdu ir socialine atskirtimi, ir, visų pirma, aktyviai ilgalaikių bedarbių ir pagyvenusių žmonių įtraukčiai, todėl dar kartą grįžtame prie pažeidžiamiausių visuomenės žmonių sąvokos.
Pirmiausia, atsakydama į dabar mūsų patiriamą ekonomikos krizę, Europos Sąjunga įgyvendino koordinuotą politiką, tiesioginę per trumpą laiką parengtą "šoko terapiją", į kurią įtraukta viešųjų lėšų "injekcija" į finansų sistemą. Tai paskatino veikti "automatinius stabilizatorius", kaip juos vadina ekonomistai, t. y. socialinės gerovės valstybėse numatytą socialinę apsaugą. Tai reiškia, kad kilo reakcija, sukėlusi švelninamąjį poveikį bedarbiais tapusiems žmonėms ir tiems, kuriems bent trumpuoju laikotarpiu sunku susirasti naują darbo vietą.
Kitaip tariant, kilo reakcija, į kurią turėtų būti atsižvelgta, nes ji - esama, dabartinė, skubi ir per trumpą laiką parengta Europos Sąjungos reakcija. Be to, Europos Sąjunga svarsto galimybę parengti strategiją, skirtą kovai su skurdu, kylančiu dėl ilgalaikio nedarbo, kuri būtų grindžiama mokymu, specializacija, perkvalifikavimu ar švietimu, kuris nesibaigia žmogui esant jaunam, ir taip sukurti sąlygas įsidarbinti. Tai - labai svarbi anksčiau mano minėtos strategijos "ES 2020 m." dalis ir ji įtraukta į išvadas, padarytas per praėjusią savaitę vykusį ir daugybę kartų čia minėtą Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdį.
Tai - Europos strategija, kuri kartu su kitais strategijoje "ES 2020 m." nustatytais tikslais įtraukta į Europos Sąjungos prioritetų sąrašą. Vienas šių kiekybinių uždavinių (pamatysime, ar jie bus patvirtinti per kovo 25-26 d. vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą, kuriame Taryba turės išnagrinėti Komisijos komunikatą) - 25 proc. sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdas, skaičių.
Atminkime, kad Europoje yra 80 mln. žmonių, kuriems gresia skurdas; šio skaičiaus sumažinimas iki 20 mln. ir kartu dirbančių asmenų skaičiaus padidinimas - vidutinio laikotarpio tikslai, kurie sudaro strategijos dalį ir todėl padeda formuoti suderintas Europos strategijas.
Galiausiai, ponios ir ponai, labai svarbu koordinuoti savo užimtumo ir socialinę politiką. Lisabonos sutartyje tai labai aiškiai nurodyta: turime koordinuoti savo užimtumo ir socialinę politiką.
Štai ką krizės paskubinta Europos Sąjunga pradeda daryti. Tai - geriausias būdas reaguoti į šią padėtį, žinoma, pasinaudojant priemonėmis, kurių turime Europos Sąjungoje ir kurios yra sudedamoji Europos Sąjungos dalis, kaip antai vidaus rinka ar Europos struktūriniai fondai.
Vicky Ford
Poveikis ekonomikai vienose valstybėse narėse akivaizdžiai didesnis nei kitose. Dėkoju, kad prakalbote apie pensininkus. Mano supratimu, Komisijai suteikta galimybsustabdyti finansavimą iš struktūrinių fondų, jei valstybės narės nesilaiko ES teisės aktų.
Ar galėtų Tarybai pirmininkaujanti valstybįsipareigoti ištirti, ar laikomasi praėjusių metų kovo mėn. Parlamente patvirtiname M. Auken pranešime išdėstytų rekomendacijų? Šios rekomendacijos skirtos Ispanijos privačios nuosavybės turėtojams. Tai neigiamai paveikEuropos pensininkus, o kai kuriuos jų įstūmį skurdą ir socialinę atskirtį.
Ádám Kósa
(HU) Turiu tik vieną klausimą. Skurdas labiausiai paveikia dvi socialines grupes: žemos kvalifikacijos ir neįgalius asmenis. Pateiktame klausime teigiama, kad dviejų biudžeto priemonių nepakako, kad būtų veiksmingai išspręsta šių dviejų grupių problema. Mano klausimas toks: ar Europos Vadovų Taryba nori spręsti klausimą, kaip ji galėtų veiksmingiau padėti šioms dviem socialinėms grupėms ir pagerinti jų padėtį?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, pirmasis klausimas apie pensininkus, turinčius Ispanijoje nekilnojamojo turto, labai panašus į pirmiau man užduotą klausimą, ir atsakymas bus panašus į ankstesnįjį.
Klausimas, į kurį turiu atsakyti, susijęs su nacionalinių teisės aktų taikymo valstybėje narėje aiškinimu. Negaliu kalbėti Tarybos vardu apie klausimą, kuris visų pirma yra valstybės narės reikalas ir turi būti nagrinėjamas remiantis tos valstybės teisės aktais. Esu tikras, kad jei toks atvejis būtų įvykęs bet kurioje kitoje valstybėje narėje, jis būtų sprendžiamas taip pat: pasitelkiant vidaus teisines sistemas.
Kalbant apie klausimą dėl pažeidžiamų žmonių, visiškai sutinku, kad dviem gerbiamo Parlamento nario nurodytoms grupėms turime skirti ypatingą dėmesį. Tai ypač pasakytina todėl, kad dabar turime vieną priemonę, kuria galime pasinaudoti: Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, nes ji susijusi su itin pažeidžiamų - pagyvenusių ar neįgalių - žmonių teisėmis, jų orumu ir dalyvavimu visuomeniniame bei kultūriniame gyvenime. Bet kokiu atveju joje kalbama apie jų apsaugą, jų fizinio orumo bei protinio neliečiamumo apsaugą nuo žeminančio ir nežmoniško elgesio.
Europos Sąjungoje sukurta įvairių priemonių, skirtų kovai su šia padėtimi, įskaitant atliktą išsamią padėties analizę. Norėčiau paminėti įdomius 2007 m. atlikto Eurobarometro tyrimo rezultatus, pagal kuriuos puseuropiečių mano, kad su visais pagyvenusiais asmenimis, kurie yra pažeidžiamiausi žmonės, blogai elgiamasi ir netgi piktnaudžiaujama jų poreikių tenkinimo srityje. Beveik puseuropiečių neigiamai vertina visuomenės elgesį su šiais žmonėmis kaip tik todėl, kad jie pažeidžiami.
Valstybės narės ir Europos Sąjunga keitimuisi šios srities patirtimi tarp valstybių narių taikatvirą koordinavimo metodą. Šia tema taip pat reikėtų pasakyti, kad kai kuriais atvejais kalbame apie klausimus, kurie nagrinėjami nacionaliniuose teisės aktuose. Šie klausimai priklauso nacionalinei kompetencijai, todėl valstybės narės turi juos spręsti remdamosi, be kita ko, subsidiarumo principu.
Europos Sąjunga gali remti šią politiką, tačiau negali visiškai jos pakeisti. Ji gali ją remti, tačiau manau, kad šioje politikoje esama dalyko, susijusio su jau minėtu socialiniu aspektu. Vėl grįžtu prie jo, nes manau, kad jis svarbus. Komisijos pateiktame dokumente labai aiškiai išreikštas socialinis augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos aspektas, ir jį svarstys valstybių ar vyriausybių vadovai.
Manau, į šį socialinį aspektą turėtų būti galima įtraukti jūsų minimas problemas, kurios taip aiškiai neatsispindėjo ankstesnėje strategijoje. Manau, atsižvelgiant į tai, kad patiriame krizę, kuri daro socialinį poveikį, ateityje turėsime labai rimtai atsižvelgti į socialinį ekonomikos krizės poveikį.
Robert Atkins
Ką Tarybai pirmininkaujančiai valstybei atstovaujantis ministras ketina daryti, kad apsaugotų mūsų piliečius, kuriems dėl Ispanijos politikos, vykdomos Britanijos ir kitų valstybių narių piliečių, gyvenančių įvairiose Ispanijos vietovėse, kurių nuosavybnusavinta ir kurie kenčia dėl abejotinos planavimo politikos, atžvilgiu kyla skurdo ir socialinės atskirties pavojus? Tarybai pirmininkaujančiai valstybei atstovaujantis ministras negali daugiau vengti šio klausimo, jis privalo paraginti Ispanijos Vyriausybę imtis būtinų veiksmų.
Daniel Hannan
(ES) Labai jums dėkoju, pone D. Lópezai Garrido, kad dalyvaujate šiose diskusijose. Mano klausimas susijęs su Europos piliečių, gyvenančių tam tikrose Ispanijos vietovėse, skurdu. Suprantu, kad atstovaujate ne Ispanijos teismų sistemai, o vykdomajai valdžiai ir nesate Valensijos autonominio regiono atstovas, tačiau mums reikia atsakymo. Esama piktnaudžiavimo atvejų, neturinčių nieko bendro su rašytine teise, o greičiau susijusių su teisės aktų įgyvendinimu, ir ši problema turi sprendimą. Neprašau jūsų nieko daugiau, tik kad Ispanijos Vyriausybištirtų nustatytus piktnaudžiavimo atvejus.
Pirmininkė
Pone D. Hannanai, jūsų ispanų kalba daro įspūdį. Vėl leisiu pačiam ministrui spręsti, ar jis nori atsakyti į šį klausimą.
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, nenoriu piktnaudžiauti savo, kaip einančio Tarybos Pirmininko pareigas, padėtimi konkrečiai vyriausybei ar konkrečiam nacionalinės teisės aktui apginti. Nenoriu piktnaudžiauti šiomis pareigomis, nes esu tikras, kad sulaukčiau kritikos dėl naudojimosi šia tribūna tam tikros valstybės narės arba konkrečios šalies centrinės ar regioninės valdžios institucijų veiksmams apginti.
Puikiai žinote, kad šis klausimas sprendžiamas nacionaliniu lygmeniu, kur esama nacionalinių teisės sistemų. Ne tik Ispanijoje, bet ir visose 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse galioja teisinės valstybės principas ir yra pakankamai teisminių kanalų, kad būtų išspręstas šio pobūdžio tariamo piktnaudžiavimo atvejis.
Šie teisminiai kanalai veikia visose Europos šalyse, ir esu tikras, kad - turiu mintyje ne tik Ispanijos atvejį - kitose Europos šalyse, kuriose irgi neabejotinai pasitaiko piktnaudžiavimo teisės aktais ar jų pažeidimų atvejų, esama teisinės valstybės principu pagrįstų kanalų jiems spręsti.
Tokia procedūra vyksta bet kurioje Europos šalyje, kur atsitinka pažeidimų. Nenoriu vengti atsakymo ar tiesiog pasakyti, kad neatsakysiu į jūsų klausimą, tačiau puikai žinote, kad jei Parlamente pateikiate klausimą, gali būti, kad nenorėsiu naudotis savo, kaip einančio Tarybos Pirmininko pareigas, padėtimi ir atsakyti į klausimą, kuris susijęs su Europos Sąjungos valstybės narės vidaus padėtimi.
Pirmininkė
Klausimas Nr. 6 atšauktas.
Kadangi šie klausimai susiję su ta pačia tema, jie svarstomi kartu:
Tema: ES ir Rusijos vizų režimas
ES Tarybai pirmininkaujanti Ispanija sieks, kad ateityje būtų panaikintas vizų režimas ES ir Rusijos piliečiams. Tai gali būti ilgas procesas, kuris daug kuo priklausys nuo Rusijos sugebėjimo sklandžiai įgyvendinti šiuo tikslu parengtą veiksmų planą.
ES atvėrimas Rusijos Kaliningrado sričiai arba atvirkštinis procesas liudytų ES ir Rusijos judėjimą link "vizų sienų griovimo". Bendradarbiavimo abipus sienos principu bei Kaliningrado regiono antiizoliacine politika suinteresuota ir Rusija, ir ES. Tuo tikslu kaimyninės Lenkija ir Lietuva yra suderėjusios dėl palengvinto sienos kirtimo pasienio gyventojams, tačiau iki šiol tai lieka neįgyvendinta.
Kaip Taryba vertina specifinę Kaliningrado srities padėtį vykstant ES ir Rusijos dialogui vizų klausimais? Kaip šį dialogą būtų galima išnaudoti siekiant pasirašyti vietinio eismo susitarimus tarp ES valstybių narių (Lietuvos, Lenkijos) ir Rusijos Federacijos ir taip palengvinti sienos kirtimo procedūras pasienio gyventojams?
Tema: ES ir Rusijos santykiai. Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos darbotvarkė
Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausianti Ispanija parengambicingą su ES ir Rusijos santykiais susijusių klausimų darbotvarkę. Norima baigti derybas su Rusija dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, sudaryti su Rusija susitarimą dėl bevizio judėjimo tvarkos ir pasistūmėti sprendžiant klausimą dėl ES ir Rusijos laisvosios prekybos susitarimo.
Rusija, norėdama sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su ES, pirmiausia turėtų tapti Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) nare. Ar realiai įmanoma, kad Rusija artimiausiu metu įstotų į PPO? Ar Taryba yra parengusi konkrečią strategiją, pagal kurią Rusija kokiu nors būdu galėtų būti priversta prisijungti prie PPO?
Ar Taryba įžvelgia bent kokią apčiuopiamesnę pažangą derybose su Rusija dėl naujojo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo?
Ar, Tarybos nuomone, dabar tinkamas metas svarstyti galimybę įteisinti bevizio judėjimo tvarką su Rusija žinant, kad šiuo klausimu nesutariama ES viduje? Ar, Tarybos nuomone, Rusija labiau pasirengusi bevizio judėjimo tvarkai negu kitos ES partnerės, pvz., Ukraina, Moldova ar Gruzija?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, kaip suprantu, pateikti du klausimai, kurių vienas susijęs su vizomis, su Rusijos ir Europos piliečiams taikomais vizų reikalavimais, o kitas - su Europos Sąjungos ir Rusijos santykiais po Stokholmo aukščiausiojo lygio susitikimo ir Rusijos įstojimu į Pasaulio prekybos organizaciją. Taip suprantu šiuos du klausimus, ponia pirmininke.
Dėl vizų klausimo, norėčiau pabrėžti, kad 2003 m. Taryba patvirtino reglamentus, kuriais nustatomi specialaus tranzito ir supaprastinto tranzito geležinkeliu dokumentai. Praėjus trejiems metams Komisija padarišvadą, kad ši sistema įsigaliojo sklandžiai ir kad abu partneriai patenkinti rezultatais.
Žvelgiant iš ilgo laikotarpio perspektyvos - kalbame apie Kaliningrado sritį likusios Rusijos Federacijos teritorijos atžvilgiu - vadinamoji suprastinto tranzito tvarka priklausys nuo to, kaip bus įgyvendinti Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimai dėl vizų politikos.
Bendroje deklaracijoje, priimtoje po praėjusių metų gruodžio 2 d. vykusio ES ir Rusijos nuolatinės partnerystės tarybos teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikimo, dalyviai nusprendsvarstyti galimus Europos Sąjungos ir Rusijos susitarimo dėl vizų išdavimo pakeitimus, kad Europos ir Rusijos piliečiai, ypač Kaliningrado srities gyventojai, galėtų geriau naudotis galimybėmis keliauti.
Pagal tą pačią bendrą deklaraciją Europos Sąjunga ir Rusija tikėjosi vesti derybas ir sudaryti susitarimus dėl vietinio eismo per sieną tarp Rusijos ir tų Europos Sąjungos kaimyninių valstybių narių, kurios būtų suinteresuotos tokius susitarimus sudaryti. Atsižvelgiant į tai, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1931/2006, nustatantį vietinio eismo per valstybių narių išorines sausumos sienas taisykles ir iš dalies keičiantį Šengeno konvencijos nuostatas, valstybėms narėms leidžiama sudaryti dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis ir taikyti vietinio eismo per sieną taisykles.
Atsakomybvesti derybas dėl šių susitarimų šiuo atveju tenka atitinkamoms valstybėms narėms ir Rusijos Federacijai. Taryba bet kokiu atveju pažymi, kad derybos taip pat vyksta tarp Lietuvos ir Rusijos ir tarp Lenkijos ir Rusijos.
Kalbant apie klausimus, susijusius su strateginiais Europos Sąjungos ir Rusijos ryšiais, Taryba gali pranešti Parlamentui, kad po lapkričio mėn. Stokholme vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo su Rusija per šešių mėnesių Ispanijos pirmininkavimo Europos Tarybai laikotarpį bus rengiamas dar vienas aukščiausiojo lygio susitikimas. Jis vyks Rusijoje ir jame dalyvaus Europos Sąjungos ir Rusijos atstovai, o tai reiškia, kad abiejų pusių santykiams bus suteikta nauja paskata.
Žinoma, visada yra galimybė, kad šiuose santykiuose gali kilti sunkumų ir nesutarimų, tačiau Europos Sąjungos ir Rusijos santykiai atviri ir daugialypiai. Mūsų ekonominiai ir prekybos ryšiai stiprėja, ir, turime pripažinti, mus glaudžiai sieja tarpusavio priklausomybenergetikos srityje, bendri interesai kitose srityse, susijusiose su problemomis, kurių mastas peržengia mūsų atitinkamų šalių sienas, ir iššūkiai, įskaitant pasaulinius uždavinius, kuriuos turime spręsti kuo glaudžiau dirbdami kartu.
Todėl mums visada naudinga ieškoti galimybių stiprinti savo santykius su Rusija ir kartu nuolat tvirtai laikytis savo principų ir vertybių, kuriomis pagrįsta Europos Sąjunga.
Kalbant apie Rusijos įstojimą į Pasaulio prekybos organizaciją, Europos Sąjunga šį stojimą palaiko, tačiau siekdama padaryti pažangą siekiant šio tikslo Rusija turi patvirtinti tam tikras priemones.
Dėl naujo Europos Sąjungos ir Rusijos susitarimo, abi šalys sutinka, kad būtų gerai pasirašyti naują išsamų susitarimą. 1990 m. sudarytas Europos Sąjungos ir Rusijos bendradarbiavimo ir partnerystės susitarimas daugeliu atžvilgiu pasenęs. Nuo 1990 m. daug kas įvyko ir daug kas pasikeitė, todėl turime siekti sudaryti šį naują susitarimą, kurio atžvilgiu mūsų užmojis labai platus. Kartelę užkėlėme aukštai ir norime, kad, jei įmanoma, būtų apimtos visos ES ir Rusijos santykių sritys.
Kai kuriose šių derybų srityse padaryta pažanga. Kitose, pvz., prekybos ir investicijų, ji vyksta lėčiau. Bet kuriuo atveju mums svarbu prekybos, investicijų ir energetikos srityse laikytis tvirtų nuostatų ir su Rusija sudaryti patikimus susitarimus.
Kalbant apie laisvosios prekybos susitarimus, pritariame, kad derybos su Rusija dėl laisvosios prekybos susitarimo vyktų iš karto po jos įstojimo į Pasaulio prekybos organizaciją, jei tai įvyks.
Dėl vizų liberalizavimo, šis klausimas itin svarbus politiniu požiūriu ir daro tiesioginę įtaką Rusijos ir Europos Sąjungos piliečiams. Manau, šiuo klausimu mus sieja bendri ketinimai atsiradus galimybei palengvinti vizų išdavimą.
Būtų idealu liberalizuoti vizų išdavimą, kitaip tariant, panaikinti vizų reikalavimus, tačiau šiuo atžvilgiu dar reikia daug ką nuveikti. Be to, reikia rasti su saugumu susijusių vertybių, kurioms gresia pavojus, pusiausvyrą, ir tai turi būti visada daroma remiantis abipusiškumo principu.
Kalbant apie Ukrainą, Moldovą ir Gruziją, kiekvienoje šių šalių vizų politikos atžvilgiu susidariusi konkreti padėtis, ir dabar negalime prognozuoti, kokia pažanga šiose trijose šalyse bus pasiekta, palyginti su dialogu dėl vizų, kurį vedame su Rusija.
Bernd Posselt
(DE) Norėčiau dar kartą iškelti du svarbiausius klausimus. Pirmasis susijęs su demokratija, teisinės valstybės principu ir žmogaus teisėmis. Šiose srityse daugiausia trūkumų. Kaip įtemptai vyksta dialogas dėl šių svarbiausių problemų? Manome, kad šioje srityje judama ne į priekį, o atgal.
Antrasis mano klausimas susijęs su energetiniu saugumu. Kaip vyksta derybos dėl energetikos?
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, gerbiamas Parlamento nary, kaip žinote, energetinis saugumas - vienas Europos Sąjungos prioritetų, pagrindinių strateginių tikslų. Europos Sąjungoje energetiniam saugumui teikiame nepaprastą reikšmę, ypač todėl, kad daugybEuropos Sąjungos šalių tiesiogiai nukentėjo nuo 2009 m. pradžioje tarp Rusijos ir Ukrainos kilusios dujų krizės, ir iš tikrųjų manome, kad energetinis saugumas yra vienas pagrindinių Europos Sąjungos tikslų, natūraliai susijęs su pagrindiniu, t. y. kovos su klimato kaita, tikslu.
Tarybos ir Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės energijos ir energetinio saugumo strategija - būtinybpereiti prie didesnio energijos tiekėjų ir išteklių bei jos paskirstymo įvairinimo. Todėl turime plėsti galimybes ir vengti oligopolijų ar pernelyg didelės priklausomybės.
Atsižvelgiant į tai, kad XX a. Europa ilgą laiką buvo padalyta, ir dėl to, kad kai kuriais atvejais Europos šalių nesieja tiesioginiai tarpusavio ryšiai, kai kurių Europos šalių energetinpriklausomybnuo Rusijos akivaizdžiai pernelyg didelė.
Kadangi nėra tarpusavio ryšių, prasidėjus krizei pamatėme, kad kai kurios jos nepaveiktos šalys galėjo nepadėti krizės paveiktoms šalims. Todėl energetikos tikslai vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu Europoje nepaprastai svarbūs, o mes palankiai vertiname energijos išteklių įvairinimą, tokių su Rusija susijusių projektų, kaip antai "Nabucco", "Nord Stream" ar "South Stream", skatinimą ir bendros energijos rinkos, kurios šiuo metu Europoje nėra, sukūrimą. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, kurių įvykdymas palengvinamas Lisabonos sutartimi, kurioje įtvirtinta ši anksčiau neegzistavusi kompetencija energetikos srityje, labai svarbu užmegzti strateginius santykius su Rusija dėl energetikos ir kitų klausimų.
Be to, Lisabonos sutartyje turime nustatytų kitų su užsienio politika susijusių priemonių. Lisabonos sutartimi stiprinama Europos užsienio politika: pagal ją skiriami Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas ir vyriausiasis įgaliotinis ir bus įsteigta Europos išorės veiksmų tarnyba. Kitaip tariant, stiprinama Europos Sąjungos užsienio politikos vizija, todėl visose srityse, įskaitant ekonomikos ir energetikos sritis, sustiprės mūsų vedamos derybos su kitomis šalimis. Tokią santykių su Rusija viziją galiu jums perteikti.
Vedame derybas dėl susitarimo, kuriame energetikos tema esminė; šios derybos tik prasideda, ir manome, kad jos itin perspektyvios, tačiau akivaizdu, kad, kaip ir visi susitarimai, šis priklauso nuo labai sudėtingų derybų, t. y. dalies derybų dėl šio bendradarbiavimo susitarimo, kurį norime atnaujinti, nes, kaip minėjau, per pastaruosius 15-20 m. Europoje daug kas pasikeitė. Vienas šių dalykų - esminiai santykiai, kuriuos turime užmegzti su Rusija, kuri, kaip visiems žinoma, yra viena šalių, per pastaruosius metus patyrusių daugiausia pokyčių.
Bogusław Sonik
(PL) Ponia pirmininke, dėl klausimo Nr. 9, kurį ketinau pateikti savo kolegės R. Morkūnaitės-Mikulėnienės vardu, ir kuris susijęs su ankstesniu klausimu, Rusija Kaliningrado srityje netoli rytinės Europos Sąjungos sienos ketina skirti vietą atominei elektrinei statyti, panašių planų puoselėja ir Baltarusija. Atsižvelgiant į Černobilio įvykius, dėl šių planų kyla nuogąstavimų dėl pavojų, susijusių su šiomis elektrinėmis. Ar per kitą derybų su Rusija etapą Taryba ketina iškelti aplinkos apsaugos klausimą? Mūsų manymu, tai gana svarbu.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Norėčiau grįžti prie klausimų Nr. 7 ir 8 ir prie Europos Sąjungos santykių su Rusija. D. López Garrido teisingai pasakė, kad šie santykiai turėtų būti grindžiami vertybėmis, o tokiu atveju Europos Sąjunga turi prisiimti ypatingą įsipareigojimą, skirtą Rusijos žmogaus teisių gynėjams.
Todėl norėčiau užduoti tokį klausimą: ar nereikėtų į ES valstybių narių ir visos ES politiką įtraukti specialių taisyklų dėl vizų Rusijos žmogaus teisių gynėjams išdavimo? Tada tokie žmonės galėtų palyginti paprastai gauti vizas.
Diego López Garrido
Kalbant apie tai, kad palietėme branduolinio saugumo temą, turiu pasakyti, kad atsakomybė, kuri šioje srityje nacionalinė, numatyta tarptautiniuose tarptautinės atominės energijos agentūros susitarimuose, kitaip tariant, Branduolinės saugos konvencijoje, prie kurios prisijungusios Baltarusija, Rusija ir dauguma Europos Sąjungos valstybių narių.
Taryba supranta, kad turėtų būti tariamasi su netoli siūlomo statyti branduolinio įrenginio esančiomis susitariančiosiomis šalimis, nes įrenginys gali daryti joms įtaką. Todėl į šiuo metu tarp Euratomo ir Rusijos sudaromą susitarimą dėl taikaus branduolinės energijos naudojimo turės būti įtrauktos nuostatos dėl patikrinamų branduolinės saugos ir darbuotojų saugos bei sveikatos užtikrinimo reikalavimų. Taip pat norėčiau jums priminti, kad šis klausimas periodiškai nagrinėjamas vykdant Europos Sąjungos ir Rusijos dialogą dėl energetikos.
Kalbant apie poveikio vertinimą tarptautiniu mastu, Taryba pažymi, kad Baltarusija yra Epso konvencijos dėl poveikio aplinkai vertinimo tarptautiniame kontekste, kurioje nustatyti privalomi įpareigojimai siekiant įvertinti poveikį ir galimą pavojų aplinkai, šalis. Vis dėlto šiuo atveju Taryba teigia, kad atsakomybuž aplinkos įvertinimo atlikimo organizavimą tenka projektų rengėjams.
Rusija nėra susitariančioji šios konvencijos šalis. Norėtume, kad Rusija bet kuriuo atveju savanoriškai taikytų Epso konvenciją. Ji kurį laiką ją taikveikiančioms branduolinėms elektrinėms.
Galiausiai, dėl gerbiamo Parlamento nario pateikto klausimo dėl žmogaus teisių Rusijoje, anksčiau vyko diskusijos, per kurias iškelti klausimai dėl žmogaus teisių, ir manau, kad kriterijai, kurias vadovaujamasi ginant žmogaus teises ar pranešant apie žmogaus teisių pažeidimus, galioja visur, kur vyksta pažeidimai. Todėl nei viena šalis neišvengs tinkamo žmogaus teisių pažeidimo pasmerkimo - netgi atvirai pasakyčiau, turime moralinę pareigą ją pareikšti - ir smerkiame bei turėtume smerkti šiuos Europos Sąjungoje ar vienoje iš jos šalių vykstančius pažeidimus.
Vizų politikos ir žmogaus teisių sąsaja - šuolis, kurį šiuo metu labai sunku nustatyti ar patikslinti. Vyksta bendrosios derybos dėl vizų. Manau, šių bendrųjų derybų dėl vizų kontekste kas nors galėtų pasiūlyti kitą vizų išdavimo proceso palengvinimo būdą ar konkretų kelią, tačiau, kaip sakiau, šiuo metu su Rusija vykdome labai plataus masto derybas dėl vizų ir manau, kad būtent į tai turime sutelkti savo dėmesį: į vizų organizavimą apskritai.
Vizų organizavimas galėtų sukelti geriausią poveikį laisvam žmonių judėjimui ir netgi, sakyčiau, leistų sudaryti palankiausias sąlygas, kad europiečių ir visos Europos vertybėmis būtų gyvenama ir kad jos būtų pripažįstamos kitų visuomenės narių bei už Europos Sąjungos teritorijos ribų.
Pirmininkė
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
