Socialinės apsaugos sistemų koordinavimas - Socialinės apsaugos sistemų koordinavimas - Reglamento (EB) Nr. 883/2004 nuostatų taikymas trečiųjų šalių piliečiams, kuriems jos dar netaikomos dėl jų pilietybės, išplėtimas (diskusija) 
Pirmininkė
Kitas darbotvarkės klausimas - bendra diskusija dėl
Jeano Lamberto pranešimo Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką - C6-0037/2006 -;
Emine Bozkurt pranešimo Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir nustatančio XI priedo turinį - C6-0029/2006 -; ir
Jeano Lamberto pranešimo Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Tarybos Reglamento, išplečiančio Reglamento (EB) Nr. 883/2004 ir Reglamento (EB) Nr. [...] nuostatų taikymą trečiųjų šalių piliečiams, kuriems jos dar netaikomos dėl jų pilietybės - C6-0289/2007 -.
Vladimír Špidla
Gerb. pirmininke, Parlamento nariai, visos keturios teisėkūros rezoliucijos, kurias mes svarstome, yra susijusios su klausimais, turinčiais tiesioginę įtaką kasdieniam Europos piliečių gyvenimui. Žmonių, judančių Europos Sąjungoje teisį socialinės apsaugos sistemą yra neatskiriama nuo laisvo judėjimo Sąjungoje teisės.
Komisijos pasiūlymai turi bendrą tikslą - modernizuoti ir supaprastinti nacionalinių socialinės apsaugos saugumo sistemų koordinavimą.
Tikslas - apibrėžti institucijų ir procesų bendradarbiavimo mechanizmus, leidžiančius supaprastinti ir paspartinti socialinių išmokų jų gavėjams apskaičiavimą ir mokėjimą. Tai - šeimos išmokos, pensijos, nedarbo pašalpos ir t. t., kitais žodžiais tariant, pačios įvairiausios socialinės išmokos, kurios yra labai svarbios Sąjungos žmonėms.
Aš norėčiau padėkoti Parlamento nariams ir pranešėjams už darbą, kurį jie atliko per pastaruosius mėnesius priimdami šiuos svarbius tekstus.
Įgyvendinimo reglamentu nustatoma, kaip turėtų veikti Reglamentas (EB) Nr. 883/2004, kurį mes trumpai pavadinsime pagrindiniu reglamentu. Jis taikomas visiems asmenims, kurie naudojasi nacionalinių socialinės apsaugos sistemų koordinavimo teikiamais privalumais: piliečiams, valstybių narių socialinės apsaugos institucijoms, sveikatos apsaugos teikėjams ir darbdaviams.
Juo siekiama nustatyti kiek galima aiškesnes procedūras, kuriomis remiantis apdrausti asmenys, kurie veikia tarptautiniu mastu, gauna socialines išmokas. Į ką aš turėčiau kreiptis, norėdamas gauti šeimos socialines išmokas? Kokių veiksmų turėtų imtis darbdavys, jei jis norėtų išsiųsti mane nors trumpam laikui padirbėti į kitą valstybę narę? Mano darbo karjera baigiasi, ir jei aš dirbau kelete valstybių narių, kaip aš galiu sužinoti, kaip bus skaičiuojama mano pensija ir ką aš turėčiau daryti tam, kad gaučiau visas išmokas?
Procedūros, nustatytos minėtame reglamente turėtų suteikti tinkamus atsakymus įgyvendinant bendradarbiavimo tarp socialinės apsaugos institucijų priemones.
Tam, kad šis bendradarbiavimas būtų veiksmingas ir atsiliepiant į piliečių poreikius, mes įvertinome elektroninio duomenų tvarkymo ir duomenų mainų tarp įvairių valstybių narių institucijų būtinybę.
Elektroninių socialinės apsaugos informacijos mainų (EESSI - angl. Electronic Exchange of Social Security Information) tinklas užtikrins, kad duomenų mainai vyktų saugiai ir greitai ir sutrumpins laikotarpį, kuris reikalingas socialinės apsaugos institucijoms reaguoti ir išspręsti tarptautinius klausimus.
Jeigu įgyvendinimo reglamentas bus greitai priimtas, piliečiai galės pasinaudoti koordinavimo priemonėmis pasiekta pažanga supaprastinimo ir modernizavimo srityse ir naujomis teisėmis, kurios negali būti kol kas įgyvendintos, nors ir yra įtrauktos į pagrindinį reglamentą. Naujos koordinavimo sąvokos nauda Europos piliečiams būtų tikrai akivaizdi tik priėmus įgyvendinimo reglamentą ir reglamentą, iš dalies keičiantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 priedus.
Du tolesni rezoliucijų projektai yra susiję su Reglamentu (EB) Nr. 883/2004 ir jo priedais. Jais siekiama pakeisti pagrindinį reglamentą taip, kad juo būtų atsižvelgiama į teisinius pokyčius valstybėse narėse, ypač tose, kurios įstojo į Sąjungą po 2004 m. balandžio 29 d., kai buvo priimtas pagrindinis reglamentas.
Šiomis rezoliucijomis taip pat iš dalies keičiami reglamento (EB) Nr. 883/2004 priedai, kurie buvo palikti tušti, kai buvo priimtas pagrindinis reglamentas.
Nepaisant techninio šių tekstų pobūdžio, jų tikslas lieka tas pats: užtikrinti mechanizmų ir procedūrų, taikomų asmenims, judantiems Europos Sąjungoje, skaidrumą. Pavyzdžiui, XI priede yra speciali nuostata, kuria atsižvelgiama į konkrečias nacionalinių įstatymų ypatybes. Todėl priedai yra itin svarbūs užtikrinant skaidrumą ir teisinį apibrėžtumą nacionalinių reglamentų, kurie yra taip pat labai platūs, atžvilgiu.
Nacionalinių apsaugos sistemų, kurias jūs padedate stiprinti, kaip teisės aktų kūrime dalyvaujanti institucija, koordinavimas užtikrintų, kad yra taikomi du esminiai principai (vienodas požiūris ir nediskriminavimas) piliečiams, kurie aktyviai naudojasi laisvo judėjimo teise.
Įgyvendinimo reglamentu taip pat numatoma išplėsti reglamento Nr. 883/2004 nuostatas trečiųjų šalių piliečiams, kuriems šios nuostatos netaikomos dėl jų pilietybės. Šio reglamento tikslas - užtikrinti, kad trečiųjų šalių piliečiai, teisėtai gyvenantys Europos Sąjungoje, įvairiais tarptautinio judėjimo aspektais galėtų pasinaudoti modernizuoto ir paprastesnio socialinių sistemų koordinavimo privalumais.
Iš tikrųjų itin svarbu, kad būtų taikoma vieninga koordinavimo taisykladministravimo požiūriu ir siekiant didesnio supaprastinimo.
Bendras sutarimas, pasiektas dėl šių reglamentų, reikštų didelę pažangą visiems, kurie naudojasi reglamentais ir užtikrintų geresnes paslaugas asmenims, kurie naudojasi judėjimo Sąjungoje teise.
Tai rodo, kad reglamentais dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo pasirengta 21 amžiaus iššūkiams, susijusiems su gyventojų judėjimu. Aš turėčiau pridurti, kad šis darbas yra parodomojo bendradarbiavimo tarp valstybių narių rezultatas ir valia ieškant sprendimų, kurie būtų priimtini piliečiams, padėjo įveikti atskirų sistemų skirtumus ir sunkumus šioje srityje.
Gerbiamieji Parlamento nariai, leiskite man pasakyti, kad Komisija aiškiai remia 2 ir 161 pakeitimus, kuriais leidžiama naudotis elektronine duomenų tvarkymo sistema, turinčia ypač didelę reikšmę elektroninio duomenų registro operacijų ir elektroninio pasienio bylų tvarkymo požiūriu. Komisija itin remia 90 pakeitimą, kuriame apibūdinamos pašalpos dėl ligos ir ilgalaikės priežiūros. Šie du pakeitimai pagal šią sistemą suteikia piliečiams itin dideles galimybes.
Jean Lambert
pranešėja. - Gerb. pirmininke, aš norėčiau apibūdinti du savo pranešimus per šį tikrai ilgą man kalbėti suteiktą laiką.
Pirmiausia aš norėčiau pradėti, padėkodama kolegoms, Tarybai ir Komisijai už tai, kad jie iki šiol puikiai bendradarbiavo su mumis rengiant, kaip pasirodė, šį labai sudėtingą dokumentų rinkinį - tačiau taip yra visuomet, kai bandoma raštu išdėstyti tai, ką darai taip, kad būtų aišku visiems, praktiškai dirbantiems šioje srityje ir tiems, kurie supranta, kaip veikia ši sistema.
Kaip teigKomisijos narys, pagrindinis reglamentas ((EB) Nr. 883/2004) yra skirtas valstybių narių socialinių apsaugos sistemų koordinavimui, o ne derinimui, ir aš norėčiau tai ypač pabrėžti - žmonėms, kurie gyvena ir dirba arba vyksta į kitas valstybes nares. Jis negali įsigalioti tol, kol tarp Parlamento ir Tarybos nebuvo susitarta dėl įgyvendinimo reglamento taikant bendro sprendimo procedūrą, kuri reikalauja vienbalsiškumo Taryboje - ir tai yra vienas sudėtingesnių reikalavimų.
Įgyvendinimo reglamente numatyta administravimo sąranga, kaip visa tai turėtų veikti. Jame nustatomos taisyklės, kaip kiekviena valstybnarė, kiekviena kompetentinga institucija turėtų svarstyti įvairius socialinės apsaugos aspektus sprendžiant tarptautinius klausimus. Svarbiausias naujojo pagrindinio reglamento ir įgyvendinimo reglamento klausimas yra elektroninių duomenų mainai siekiant užtikrinti spartų ir tikslų ryšį.
Tikėtina, kad be kitų dalykų, tai pagaliau sutrumpintų laiką, kuris reikalingas, kad ant atsakingo pareigūno stalo neliktų nvieno popierėlio: receptai, išrašyti neįskaitoma daugelio gydytojų rašysena ir kiti prašymai, susiję su tarptautinėmis sveikatos apsaugos paslaugomis. Supaprastindami ir išaiškindami, mes taip pat sumažintume šiuo metu sistemoje paplitusį sukčiavimą. Pavyzdžiui, žmonės, naudodamiesi dabartine inercija, manipuliuoja sistema kompensuojant išlaidas už tarptautines paslaugas. Taip pat daugiau tiekėjų ir asmenų galės pateikti prašymus, nes jie gali tikėtis, kad jų išlaidos bus kompensuojamos.
Pagrindinio reglamento 78 ir 79 straipsnyje numatytas Komisijos vaidmuo didinant elektroninį keitimąsi informacija, tarp jų numatant potencialų finansavimą, todėl aš esu šiek tiek nustebusi ir nusivylusi dėl to, kad buvo nuspręsta išbraukti 2 ir 161 pakeitimus, kurie yra susiję su šio svarbaus klausimo įgyvendinimu. Kai mes svarstėme klausimą dėl elektroninio keitimosi informacija, komitetas manė, kad Parlamentas turėtų nustatyti aiškias sąlygas dėl duomenų apsaugos ir proporcingumo. Todėl savo pasiūlymuose mes sustiprinome reikalavimus dėl duomenų apsaugos.
Pagrindiniame reglamente taip pat svarstomi įvairūs medicinos paslaugų, kurios teikiamos žmonėms, esantiems kitoje valstybėje narėje - pavyzdžiui, per atostogas - arba kuriems paskirtas gydymas tampa būtinas dėl jų sveikatos būklės, o ne tik dėl pasirinkimo, aspektai. Neseniai paskelbta direktyva dėl paciento teisių, teikiant tarptautines sveikatos apsaugos paslaugas yra susijusi su šiuo pagrindiniu reglamentu. Parlamentas turės užtikrinti, kad šie du įstatymai vienas kitam neprieštarautų.
Komitete taip pat buvo svarstoma galimybišplėsti lygybės direktyvas ir buvo pasiūlytos dvi priemonės, ypač dėl asmenų, turinčių negalią - pirma, kompleksinpriemonė, užtikrinanti, kad valstybės narės atsižvelgtų į žmonių, turinčių negalią, poreikius, su jais bendraujant ir, antra, atlyginant asmens, lydinčio neįgalų asmenį, kuriam skubiai reikalingas medicininis gydymas užsienyje, išlaidas. Mes esame įsitikinę, kad tai klausimas, kuris reikalauja tolesnės diskusijos su Taryba.
Įgyvendinimo reglamente numatytos galutinės datos. Aš manau, kad dėl to yra įvairių nuomonių, kurios bus atspindėtos pakeitimuose, kuriuos mes šiandien svarstome. Komitetas taip pat nusprendpritarti darbotvarkės dėl ilgalaikių sveikatos apsaugos išmokų ir papildomo aiškumo dėl pasienio darbuotojų, kurie tapo bedarbiais, peržiūrėjimui. Aš tikiuosi, kad Parlamentas pritars šiems komiteto pakeitimams.
Kalbant apie kitą pranešimą dėl trečiųjų šalių piliečių teisių Europos Sąjungoje, jau esama reglamento, kuris susieja teisėtai gyvenančius asmenis, kurių padėtis gali būti apibūdinama, kaip tarptautinir socialinės apsaugos sistemų koordinavimą. Atnaujinant bendrą reglamentą, turėtų būti atnaujintas ir su juo susijęs reglamentas.
Naujasis pasiūlymas yra iš esmės toks pats, kaip ir esamas. Jame dar kartą apibūdinama taikymo apimtis ir įtvirtinamos numatytos teisės. Naujų teisių nenumatoma, o jo reikšmė, Europos Sąjungai kuriant bendrą imigracijos politiką, bus vis svarbesnė. Šis reglamentas taip pat naudingas ir dėl pasiūlymo dėl vadinamosios mėlynosios kortelės. Aš tikiuosi, kad Parlamentas pritars komiteto pakeitimams. Mes norime deklaruoti principą ir todėl aš jums rekomenduoju - kaip ir komitetas - kad mes nepritariame pakeitimams dėl pridedamų priedų.
(Plojimai)
Emine Bozkurt
pranešėja. - (NL) Gerbiamieji Parlamento nariai, šiandien mes balsuojame dėl pasiūlymo, kuriuo siekiama aiškiau ir lanksčiau koordinuoti Europos socialinės apsaugos sistemą, todėl mes balsuojame, pritardami priedo paaiškinimams.
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija bendrai sieksupaprastinti pasiūlymą tam, kad europiečiai geriau suprastų sudėtingas taisykles, koordinuojančias socialinę apsaugą.
Aš pradėsiu, padėkodama šešėliniams pranešėjams, su kuriais pastaraisiais mėnesiais ir metais man buvo malonu dirbti, rengiant šį dokumentą. Jean Lambert, kuri buvo šešėlinpranešėja Žaliųjų frakcijos vardu man rengiant pranešimą, o aš - šešėlinpranešėja rengiant jos pranešimą, EPP-ED frakcijos atstovei Ria Oomen-Ruijten, ALDE frakcijos atstovei Bilyanai Raevai, GUE/NGL frakcijos atstovui Dimitrios Papadimoulis ir UEN frakcijos atstovei Ewai Tomaszewskai ir visiems kitiems nariams, kurie reikšmingai prisidėjo prie diskusijos.
Aš taip pat norėčiau pabrėžti, kad derybos su Komisija ir Taryba buvo itin geros. Dėl to aš esu ypač dėkinga Europos Komisijos atstovams Hélène Michard ir Rob Cornelissen. Su Taryba buvo bendradarbiaujama pirmininkaujant ne vienai valstybei narei. Atsižvelgiant į tai, kad prireikkelerių metų tam, kad pagaliau būtų galima balsuoti dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo mes dirbome su Suomija, Vokietija, Portugalija, Slovėnija ir Prancūzija.
Gerbiamieji Parlamento nariai, tai buvo tikrai ilgas procesas, tačiau jo rezultatas buvo sėkmingas. Mes pasiekėme tinkamo kompromiso, kurį visos valstybės narės ir visos Europos institucijos, tarp jų ir Europos Parlamentas, gali įgyvendinti. Pagrindinis mūsų principas vertinant pakeitimus buvo įsitikinimas, kad pakeitimai dėl galiojančios sistemos koordinavimo pakeitimai neturėtų sumažinti piliečių teisių.
Vienas svarbiausių dalykų yra III priedo atsisakymas, nes III priede leidžiama valstybėms narėms apriboti jų piliečių teises. Šis pranešimas atspindi mūsų pastangas Europos vardu, suteikti daugiau teisių jos piliečiams kiek galima daugiau sričių. Europos bendradarbiavimo privalumas yra tas, kad jis įgalina Europos valstybes kolektyviai apsaugoti savo gyventojus. Pagrindinis klausimas čia yra socialinis teisingumas ir jis nuo šiol nebus ribojamas valstybių sienų. Piliečiai privalo žinoti, kad jų teisės bus apsaugotos net ir už jų valstybės ribų.
Bendra rinka įgalina žmones laisvai judėti Europos Sąjungoje. Ir mes esame labai linkę tai skatinti. Žmonės turi žinoti, kad jiems ir jų šeimoms užtikrinamos socialinės apsaugos teisės, kurios keliauja kartu su jais, jų pensijomis yra pasirūpinta, nepriklausomai nuo to, kur jie gyvena arba dirba ir jiems užtikrinama tinkama priežiūra kiekvienoje Europos vietoje. Europinis bendradarbiavimas būtent toks ir turėtų būti.
Zuzana Roithová
Gerbiamieji Parlamento nariai, aš, kaip nuomonės dėl šio pranešimo rengėja, apgailestauju dėl to, kad atsakingas komitetas nepriėmmano svarbiausių pasiūlymų. Jis dar kartą nepasinaudojo galimybe užtikrinti aiškias taisykles dėl socialinės apsaugos nuostatų, visose valstybėse narėse visiems šeimos nariams kompensuoti sveikatos apsaugos išlaidas neskubiais atvejais, kaip tai numatyta pagal Europos Teisingumo Teismo nutartis. Todėl vis dar reikalingi paaiškinimai dėl to, kad kompensuojama planuojamo gydymo užsienyje suma turėtų atitikti minimalias panašios pagalbos išlaidas valstybėje, kurioje asmuo yra apdraustas. Pilietis, norėdamas gauti siuntimą į ligoninę, turėtų kreiptis leidimo iš anksto, tačiau turi teisę skųstis, jei jo prašymas buvo atmestas. Iš anksto kreiptis dėl ambulatorinio gydymo nėra privaloma. Piliečiai turės palaukti, kol bus priimta nauja direktyva dėl tarptautinių sveikatos apsaugos paslaugų, nors išlaidų kompensavimas yra šio reglamento dalis. Be to, direktyva neprisidės stiprinant subsidiarumą sveikatos apsaugos srityje, tačiau politikos įgyvendinimas gali užtrukti, galbūt ilgus metus. Aš apgailestauju dėl to, kad Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas nepakankamai įvertino šį aspektą. Išskyrus tai, pranešimas yra labai geras ir aš jam visiškai pritariu.
Gabriele Stauner
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, aš norėčiau pasakyti keletą pastabų dėl Jean Lambert pranešimo dėl reglamento, kuris susijęs su socialinės apsaugos sistemų koordinavimo reglamentavimu.
Kaip sakpranešėja, reglamento tikslas yra koordinavimas, o ne derinimas, kuriam ES nėra jokio teisinio pagrindo. Vis dėlto, kai kurie pakeitimai, priimti Užimtumo ir socialinių reikalų komitete yra gerokai daugiau negu koordinavimas ir gali būti laikomi pagrindu naujai kompetencijai ir paslaugoms. Mūsų nuomone, pavyzdžiui, nebūtina Komisijai suteikti galią kurti savo neutralią centrinę duomenų bazę ir ją nepriklausomai tvarkyti tam, kad būtų užtikrinti skubūs mokėjimai piliečiams. Tai yra užduotis valstybėms narėms, kurią jos iki šiol vykdir kurios, be to, dabar turės įsteigti ryšių tarnybos instituciją. Piliečiams, kuriems reikalinga konsultacija, taip pat bus patogiau ir arčiau kreiptis į valstybių narių valdžios institucijas, o ne anoniminę Komisijos duomenų bazę. Todėl aš nenorėčiau sutikti šiuo klausimu su Komisijos nariu.
Mes taip pat prieštaraujame tam, kad su neįgaliu, apdraustu asmeniu keliaujančiam jį lydinčiam asmeniui, būtų atlyginamos visos kelionės ir gyvenimo išlaidos. Kelionės išlaidų apmokėjimas turėtų būti siejamas su labai sunkaus neįgalumo sąvoka, kuri bet kuriuo atveju taip pat didžiąja dalimi apibrėžiama valstybių narių įstatymais.
Mes taip pat manome, kad nedirbantys asmenys, kurie nevykdįsipareigojimų savo šalyje, ypač nesiėmvisų būtinų veiksmų ieškant darbo neturėtų gauti išmokas valstybėje, kurioje jie gyvena, tarsi jie niekuomet nepažeidįstatymų reikalavimų. Tai būtų neteisinga.
Kiti trys mano frakcijos pateikti pakeitimai yra susiję su laikotarpiais, ir, mūsų manymu, užtektų, jei tai būtų šeši mėnesiai. Jie neturėtų siekti 12-18 mėnesių.
Jan Cremers
PSE frakcijos vardu. - (NL) PSE frakcijos vardu leiskite padėkoti pranešėjams, Komisijos pareigūnams ir Tarybai pirmininkavusiai Slovėnijai.
Ši tema turi ilgą istoriją. Ankstesnysis reglamentas Nr. 1408/71 yra vienas pirmųjų teisės aktų dėl laisvo darbuotojų judėjimo Europoje. Siūlomu supaprastinimu siekiama užtikrinti geresnes paslaugas Europos piliečiams, nustatant išmokas ir geresnį tokių paraiškų pagrįstumo tikrinimą. Čia labai svarbūs veiksniai - bendradarbiavimas tarp mokėjimo agentūrų ir geresni duomenų mainai. Įgyvendinimo taisyklėse taip pat turi būti numatyta, kad pasienio darbuotojai ir kiti tokią teisę turintys asmenys neturi kliūčių įgyvendinti šias teises.
Po antrojo svarstymo mūsų frakcija mano, kad toliau turėtų būti svarstomi trys likusieji klausimai. Pirmiausia vis dar išlieka dvi skirtingos taisyklės nustatant, ar asmuo yra samdomas, ar savarankiškai dirbantis, kuris neturi darbuotojų. Socialinės apsaugos požiūriu naudojamas apibrėžimas taikomas kilmės šaliai, tuo tarpu užimtumo požiūriu atsižvelgiama į samdomų darbuotojų apibrėžimą šalyje, kurioje dirbama. Tol, kol mes nepasieksime aiškaus europinio apibrėžimo dėl savarankiškai dirbančių asmenų, šis klausimas garantuotai bus ne kartą svarstomas diskusijose Parlamente.
Antrasis klausimas yra asmenys, kuriems numatyta teikti informaciją. Komisijos tekste, su pakeitimais, informacija, kada asmenys turėtų gauti informaciją iš kompetentingų valdžios institucijų ir kokiais klausimais buvo pernelyg išsklaidyta įvairiuose straipsniuose. Aiškus apibendrinimas dėl teisės į informaciją, pateiktas kaip pagrindinis šio įstatymo klausimas, gerokai aiškiau apibūdintų šių asmenų padėtį.
Trečias susirūpinimą keliantis klausimas yra atitikimo reikalavimams patikrinimas. Pagal ankstesnį Reglamentą mes žinome, kad registravimas ir kompetentingų valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas ir koordinavimas kartais gali būti labai blogas. Būtų gerai, jei Parlamentas būtų informuotas apie tai, kaip bus ateityje įgyvendinamos atitinkamos taisyklės.
Ona Juknevičienė
Norėčiau pasveikinti pranešėją Jean Lambert, ir padėkoti jam už bendradarbiavimą rengiant šį dokumentą.
Reglamente apibrėžiamos ir sprendžiamos kasdienės praktinės žmonių problemos. Ja nėra siekiama suvienodinti socialinės apsaugos sistemas. Tai įgyvendinimo metodas, kuris leidžia įvairiose valstybėse narėse veikti skirtingoms socialinės apsaugos sistemoms. Juo siekiama apsaugoti žmones nuo nežinojimo, kokios teisės jiems priklauso.
Prieš metus prezidentas N. Sarkozy pasakkalbą šiame Parlamente, kurioje jis minėjo, kad prancūzai mano, kad ES jais nesirūpina ir neužtikrina jiems tinkamos socialinės apsaugos. Aš manau, kad ir Airijos gyventojai nežino, ko jie tikėtis iš ES.
Šiandien Prancūzija ir kiekvienas iš mūsų turi galimybę parodyti žmonėms, kad jų kasdieniniai sunkumai yra sprendžiami ES lygmeniu.
Deja, kiek man yra žinoma, niekas Taryboje nėra pasirengęs pritarti Komisijos siūlomam laiko tarpui, per kurį valstybės narės turėtų suderinti įvairius skirtumus. Pranešėja siūlo pernelyg neskubėti.
Mano frakcija pritaria pasiūlymams ir pakeitimams, kurie įpareigoja valstybes nares spręsti mokėjimo ir suderinamumo klausimus ne per pusantrų metų, o per šešis mėnesius. Žmonės neturėtų nukentėti dėl to, kad institucijoms trūksta aktyvumo ir sprendimų priėmimo vėlavimo.
Šis Reglamentas yra geriausias pavyzdys, kokias pastangas deda ES, norėdama įgyti savo piliečių pasitikėjimą.
Todėl aš raginu savo kolegas balsuoti už šiuos pakeitimus. Juose numatoma praktinir išsami pagalba kiekvienam ES piliečiui. Mes buvome išrinkti atstovauti žmonių, o ne vyriausybių ir institucijų interesus.
Ewa Tomaszewska
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, kiekvienoje Europos Sąjunga valstybėje veikia atskira socialinės apsaugos sistema, kuri skiriasi nuo kitų valstybių, priklausomai nuo per daugelį metų ten susiklosčiusių tradicijų ir šalies finansinių galimybių. Šias sistemas būtina suderinti. Dėl teisės laisvai judėti ir dirbti kitose valstybėse atsirado poreikis koordinuoti socialinės apsaugos sistemas. Galiojantys reglamentai šiuo požiūriu turėtų būti supaprastinti.
Elektroninis duomenų perdavimas Lenkijos pensijų sistemoje labai sumažino klaidų skaičių perduodant draudimo duomenis tarp institucijų.
Esama poreikio apsaugoti darbuotojus dėl to, kad sumažėja jų teisės gauti draudimą. Darbuotojams turi būti suteikta galimybsužinoti, pagal kokią sistemą bus skaičiuojamos jų pensijų išmokos. Jie turi teisę sužinoti, kaip jų įnašai bus skaičiuojami ir kokios bus su tuo susijusios pensijų išmokos. Dėl šios priežasties svarbu, kad Reglamentai ir procedūros dėl sistemų koordinavimo, kurie pagal savo pobūdį yra gana sudėtingi, būtų supaprastinti ir neveiktų atgaline data taip, kad galėtų pakenkti apdraustųjų interesams.
Dimitrios Papadimoulis
Gerb. pirmininke, pirmiausia aš norėčiau padėkoti pranešėjams Jean Lambert ir Emine Bozkurt už jų išsamų ir daug pastangų pareikalavusį darbą, puikų bendradarbiavimą su visais šešėliniais pranešėjais ir pastangas pasinaudoti mūsų pasiūlymais ir mūsų įnašu.
Šie pranešimai yra itin sudėtingi ir juose yra daug sudėtingų techninių klausimų, tačiau jie taip pat yra ir itin naudingi Europos piliečiams.
Piliečiai pasinaudojo kiekviena jiems suteikta galimybe, tarp jų ir dabartiniu referendumu Airijoje, protestuodami prieš socialinių Tarybos ir Komisijos politikos priemonių deficitą. Jie siekia Europos sąjungos, kuri apsaugotų jų teises ir štai dabar mes diskutuojame dėl Reglamento 883/2004, kurį daugelį metų delssvarstyti Taryba ir Komisija, o ne Parlamentas laukiant, kol bus priimtas priedų įgyvendinimo reglamentas.
Tai sukuria biurokratines kliūtis, didina informacijos trūkumą, nesupratimą, pagrindinių socialinės apsaugos ir darbuotojų socialinių teisių pažeidimus; à la carte Europą, kurios siekia neoliberalai ir didžiosios korporacijos, turintys vieningą valiutą, tačiau neturintys jokios darbuotojų socialinių ir socialinės apsaugos teisių koordinavimo ir suderinimo koncepcijos. Esant šiems teisėkūros trūkumams, Komisija pateikia savo pasiūlymą dėl "Bolkenšteino direktyvos" dėl sveikatos apsaugos paslaugų.
Šiuose pranešimuose siūlomas kitas kelias. Mes nenorime Bolkenšteino direktyvos dėl sveikatos paslaugų; mes norime tobulinti Reglamentą 883/2004, kuriuo, anot pranešimų, turėtų būti sprendžiami visi klausimai, su kuriais susiduriama, siekiant apsaugoti darbuotojų ir jų šeimų teises ir remti būtiną galimybę judėti.
Todėl, Komisijos nary, prašome sustabdyti Bolkenšteino eksperimentus, kurie taikomi sveikatos paslaugų srityje ir kartu su Taryba skubiai vykdyti procedūras siekiant aptarti likusius Reglamento 883/2004 skyrius ir priedus, tam, kad jis kiek galima greičiau įsigaliotų.
Aš norėčiau paraginti jus nebalsuoti už bet kokius pakeitimus, kurie turėtų neigiamos įtakos Jean Lambert ir Emine Bozkurt pranešimų turiniui.
Derek Roland Clark
IND/DEM frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, svarstant 4 pakeitime kalbama apie "bedarbių mobilumą". Ar tai reiškia bedarbių judėjimą ES, ieškant darbo mokesčių mokėtojų sąskaita? Valstybnaryra atsakinga už socialinio draudimo išmokas asmenims, kurie anksčiau joje dirbo, tačiau persikėlį kitą valstybę narę ir tapo bedarbiais.
148 pakeitime teigiama, kad mokesčių mokėtojai turėtų padengti kelionės išlaidas vykstant į kitą valstybę narę atlikti medicininę apžiūrą, be abejonės, naudojant sudėtingą ES formulę. Valstybės narės gali priimti sprendimus dėl invalidumo, kurie yra teisiškai įpareigojantys kitoje valstybėje narėje, sudėtingus priklausomai nuo invalidumo laipsnio, tačiau naudoti taisykles tam, kad nebūtų mokamos pasikartojančios išmokos.
Taisyklės bus taikomos visiems ES piliečiams, dėl bet kokių priežasčių judantiems ES. Tai apima legaliai gyvenančius trečiųjų šalių piliečius, kurie dirbo daugiau kaip vienoje valstybėje narėje ir pilietybės neturinčius asmenis ir pabėgėlius. Šiuose pranešimuose keletą kartų yra teigiama, kad socialinės apsaugos institucijoms, darbdaviams ir piliečiams bus supaprastinti reglamentai ir modernizuojami esami teisės aktai, siekiant apimti kuo daugiau dalyvių. Regis, neigiamų pasekmių bendrijos biudžetui nebus. Jame teigiama, kad koordinavimo taisyklės sumažintų finansines ir administravimo išlaidas - o tai įmanoma padaryti tik bendrijos lygmeniu - tačiau tai nėra suderinimas. Koks kompensavimas, ES nustatytos formulės, taisyklės, apimančios visą judėjimą ir koordinavimo taisykles yra įmanomas be suderinimo? Viską įvertinus, šiuose pranešimuose gausu vienas kitam prieštaraujančių teiginių. Juos priėmus prireiktų administravimo pastangų, kainuojančių didelių pinigus, kurių, kaip teigiama pranešime, neprireiks.
Pagaliau šeimos sąvoka patiria vertybių krizę. Gimimo ir įsivaikinimo pašalpos nėra laikomos išmokomis šeimai. Todėl neaišku, kada šeima yra laikoma šeima ir kaip vertintinas įsivaikinimas?
Taip pat norėtųsi, kad būtų tinkamai įvardytos sąvokos. "Pasienio darbuotoju" laikomas asmuo, dirbantis vienoje valstybėje narėje, tačiau gyvenantis kitoje, su sąlyga, kad bent vieną kartą per savaitę jis grįžta namo. Šiuo metu aš esu Prancūzijoje, tačiau rytoj vykstu namo. Ar aš esu pasienio darbuotojas, nors ir gyvenu Anglijos viduryje?
Jim Allister
Gerb. pirmininke, darbo jėgos judėjimas turėtų būti laikomas išskirtine ES ir Lisabonos strategijos ypatybe, tačiau kaip EP narys - kaip ir kiti EP nariai - aš nuolat gaunu skundus dėl sveikatos apsaugos draudimo trūkumų, netinkamos socialinės apsaugos ir - tikriausia tai, kas labiausia trikdo - žmonės gauna iš įvairių valstybės agentūrų prieštaringą informaciją.
Nėra taip neįprasta, kad vienos valstybės narės darbuotojas dirba kitoje valstybėje narėje įmonės, kuri įsikūrusi trečioje valstybėje narėje, nurodymu, ir būtent čia yra pagrindinis klausimas, kur ir kaip šie žmonės yra apdrausti. Mes turime tokį patį pavyzdį dėl parlamento narių padėjėjų ir nežiūrint Parlamento narių padėjėjų asociacijos pastangų, šis klausimas iki šiol nėra išspręstas. Turėčiau pasakyti, kad yra tiesiog skandalinga, kad mes negalime susitvarkyti savo pačių kieme, priimdami įstatymus, reguliuojančius kitus.
Susirūpinimą kelia asmenų, kurie dirba visuomenei naudingą darbą, o ne išmokų turistų padėtis. Aš norėčiau, kad šis teisės aktas tinkamai atsižvelgtų į įstatymų spragas, kuriomis naudojasi šie "turistai".
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Norėčiau padėkoti visiems pranešėjams už puikų darbą, nes galima įsivaizduoti, kad ši užduotis nebuvo lengva. Mums reikalingos geros laisvo darbuotojų judėjimo Europoje taisyklės, gerb. pirmininke, leidžiančios užtikrinti, kad darbuotojai, kurie naudojasi šia teise neatsidurtų tarp dviejų kėdžių. Naujajame koordinavimo reglamente tuo pasirūpinta. Šis reglamentas buvo būtinas, nes senasis yra nebetinkamas, supaprastinimo ir koordinavimo procedūros yra būtinos.
Kyla klausimas, ar rezultatas yra patenkinamas? Ar iš tikrųjų viskas dabar paprasčiau? Man dėl to kyla abejonių. Mes koordinuojame socialinę apsaugą, tačiau tai, ko mes nekoordinuojame - mokesčių taikymas išmokoms, kai išmokos yra vis dažniau susiję su mokesčių mokėjimu lengvatinėmis sąlygomis. Aš manau, kad mes turime geriau išnagrinėti šį klausimą.
Kitas klausimas yra tai, kad koordinavimas visuomet vyksta po paties įvykio. Valstybių narių įstatymų leidėjai turėtų gerokai labiau atsižvelgti į sistemos pokyčių pasekmes žmonėms, judantiems bendrijoje, t. y. žmonėms, kurie dirba vienoje valstybėje, o gyvena kitoje.
Aš taip pat norėčiau atkreipti dėmesį į pakeitimą priede. Šis pakeitimas yra labai palankus Olandijos pensininkams, kurie moka pensijų įmokas Nyderlanduose, tačiau gyvena užsienyje ir todėl neturi teisės reikalauti išmokų Nyderlanduose, nors ir mokėjo čia įmokas. Todėl Olandijos gyventojai, kurie gyvena Belgijoje arba Vokietijoje arba dar toliau - Prancūzijoje, la belle France arba Ispanijoje dabar įgyja papildomų teisių. Aš norėčiau už tai padėkoti sveikatos apsaugos ministrui, kuris pritaršiam pakeitimui.
Jan Andersson
(SV) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, aš norėčiau padėkoti pranešėjams. Kiek aš prisimenu Jean Lambert sprendžia šiuos klausimus jau seniai ir turi didelę patirtį. Emine Bozkurt prisijungšiek tiek vėliau, tačiau abi atliko fantastišką darbą ir ypač gerai dirbo su įvairių partijų šešėliniais pranešėjais.
Pradžioje keletas bendrų pastabų, kurias verta dar kartą pakartoti. Čia mes nekalbame apie suderinimą. Mes žinome, kad socialinės apsaugos sistemos ES skiriasi. Čia mes kalbame apie piliečių teisę naudotis vidaus rinkoje ieškoti darbo ir dirbti kitose valstybėse. Itin svarbus socialinės apsaugos sistemų koordinavimas. Taip pat svarbus pensijų teisių koordinavimas. Svarbu, kad vidaus rinka galėtų pasinaudoti darbo neturintys žmonės. Svarbu, kad pacientai galėtų gauti gydymą kitose valstybėse. Šie dalykai yra itin svarbūs vidaus rinkai. Nekoordinuojama vidaus rinka negalės tinkamai veikti.
Koordinuojama buvo ir anksčiau. Jame būta savų trūkumų. Dabar sistema yra patobulinta, viena vertus, ir apima daugiau ir ne tik ekonomiškai aktyvius žmones, ir kita vertus, daugiau sričių, pavyzdžiui, ankstyvas išėjimas į pensiją, kurį mes laikome teigiamu reiškiniu.
Aš norėčiau atkreipti dėmesį į keletą klausimų, kuriuos išdėstpranešėjai. Jean Lambert minėjo ir palankiai įvertino elektroninių duomenų mainus, nes jie suteikia daug privalumų. Vis dėlto, taip pat svarbu atsižvelgti į asmens duomenų apsaugą keičiantis informacija. Todėl mes laikomės duomenų apsaugos pareigūno nurodymų.
Svarbu, kad būtų atkreiptas dėmesys į trečiųjų šalių piliečius, ypač todėl, kad turėtų būti pradėta naudoti mėlynoji kortelė. Dar svarbiau, kad būtų užtikrinta asmenų lygybė. Dėl Emine Bozkurt pranešimo aš norėčiau pasakyti, kad naujajame reglamente numatoma ne mažiau, o daugiau teisių. Tai svarbu. Aš dar kartą dėkoju pranešėjoms ir tikiuosi, kad artimiausioje ateityje pasieksime galutinio sprendimo.
Siiri Oviir
(ET) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, dėkoju pranešėjai ir Komitetui, nuveikusiems didelį darbą supaprastinant ir atnaujinant šias sudėtingas sąlygas. Šiandien mūsų svarstoma tema yra tiesiogiai susijusi su mūsų gyventojų interesų sfera. Kas svarbu gyventojams, kurie pirmiausia yra visų šių sąlygų subjektas? Pirma, tai, jog jų teisės yra apsaugotos ir, atsižvelgiant į laisvą darbo judėjimą, egzistuojantį šiandien, jog jiems visur užtikrinama socialinapsauga. Antra, dokumentas turi būti jiems suprantamas. Trečia, pašalpų mechanizmas turi suveikti per tinkamą laiką.
Ką mes pasiekiame šiais reglamentais? Mūsų gyventojų svarbiausias rūpestis - teisį socialinį draudimą - yra užtikrinama ypač gerai. Jų antrasis pagal svarbą rūpestis - suprantamumas - yra tai, ko mes dar ne visiškai pasiekėme. Aš niekam neprikaišioju: ši tema sudėtinga, labai techninir nėra didžiosios literatūros darbas. Trečiasis rūpestis - laikotarpis, per kurį gyventojai gaus pašalpas, - priklauso nuo balsavimo, kuris turėtų įvykti šiandien.
Socialinio draudimo pašalpa nelygintina su verslininkų pelnu ar bankų dividendais. Pretendentai yra nepritekliuje gyvenantys žmonės, kuriems pašalpos yra apskritai vienintelis pajamų šaltinis. Todėl prašau jūsų palaikyti šešių mėnesių trukmės pašalpų mokėjimo pasiūlymus. Siekiant užtikrinti gyventojų teisių laikymąsi ir jų apsaugą, apsivalymo periodas tarp valstybių narių kompetentingų institucijų turi būti toks pat, būtent šeši mėnesiai, ypač atsižvelgiant į tai, kad bus naudojama elektroninprocedūra. 18 mėnesių periodas įforminti pašalpoms 21-ajame amžiuje nėra tinkamas.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Gerb. pirmininke, sukurti koordinuotą socialinės apsaugos sistemą yra labai sudėtinga užduotis. Todėl turime pasveikinti pranešėją. Tačiau kalbant apie šį punktą, norėčiau patraukti dėmesį į pašalpų, mokamų atvykstančių į Europą imigrantų šeimoms, problemą. Žinoma, reikia suteikti paramą tiems, kam ji teisiškai priklauso, o neteisėtiems imigrantams turi būti suteikiama humanitarinpagalba, bet socialinių pašalpų teikimas šeimoms, kurioms tai tampa jų nuolatiniu ir vieninteliu pajamų šaltiniu, yra nesusipratimas. Šiuo metu yra daug šeimų, kurios gauna įvairias pašalpas ir neturi jokio noro dirbti, nes mano, kad jų gyvenimo lygis yra visai patenkinamas. Tai labai demoralizuoja ekonomiką, taip pat Europos darbo tradicijas ir kultūrą. Prie to prisideda faktas, kad šios šeimos gyvena nesiintegruodamos į šalies, kurioje jos apsistojo, kultūrą ir tradicijas.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Gerb. pirmininke, mes laikome, kad ponios J. Lambert pranešimas yra teigiamas techniniu požiūriu, nes yra pažangus socialinės apsaugos koordinavimo srityje. Jis leidžia, kad ES gyventojams periodai, kurių metu jie gyveno ar dirbo kitoje valstybėje narėje, tuo laiku būtų priskirti socialinės apsaugos sistemai, kad iš valstybės būtų nuskaičiuota jų pensija ar nustatytos kitos teisės. Taip jis prisideda prie lengvesnio ir sklandesnio gyventojų judėjimo Sąjungos viduje.
Vis dėlto reikia pastebėti, kad turime nepamiršti, jog, nepaisant tam tikrų pranešime iškeltų prieštaravimų, bus įvestas elektroninis keitimasis informacija ir asmens duomenimis, ir mes nevisiškai tam pritariame.
Dabar kalbėdamas norėčiau pabrėžti, jog šiuo metu Europos Sąjungoje esame linkę pražiūrėti kitą reikalingą dalyką. Esminproblema - nesiimti priemonių palengvinti judėjimą vien dėl to, kad jų būtų imtasi. Tai nėra darbuotojų prioritetas; tai, ko jie siekia ir reikalauja, yra jų pagrindinių teisių gerbimas. Emigravimas iš vienos šalies į kitą dėl bedarbystės ar blogų darbo sąlygų kilmės šalyje nėra socialinis poreikis. Socialinis poreikis yra užtikrinti darbo ir kartu visų gyventojų šeimyninio gyvenimo stabilumą ir saugumą. Emigravimas dėl finansinių ir socialinių priežasčių neturi būti tikslas - anaiptol.
Kursas, kurį Europos Sąjunga pasirenka šiandien - labiau akcentuoti laisvo kapitalo judėjimo svarbą nei savaime suprantamas darbo teises, kaip matyti iš daugelio Europos Bendrijų Teisingumo Teismo spręstų bylų, - perša mintį, kad mes negalime pasitenkinti teise perkelti mūsų pensijų teises parodant, kad neva buvo įtvirtintas laisvas asmenų judėjimas.
Turime kovoti dėl visiško užimtumo su visapuse socialine apsauga, skirtingai nuo dabartinės praktikos, kuri demografinio nuosmukio pretekstu vadovaujasi abejotino užimtumo logika ir kenkia kolektyvinių derybų įvairiose šalyse svarbai.
Edit Bauer
(SK) Pirmiausia noriu padėkoti pranešėjoms poniai J. Lambert ir poniai E. Bozkurt už jų puikų ir daug jėgų reikalaujantį darbą.
Pranešėjos ir visi mes šiuose Rūmuose ir Taryboje, taip pat Komisijoje sujungėme savo pastangas ir dėl to šiandien pagaliau turime ilgai lauktą naują reglamentą, kuris leis įgyvendinti reglamentą (EB) Nr. 883/2004, turintį pakeisti griozdišką reglamentą (EEB) Nr. 1408/71. Kartu šie dokumentai supaprastina gyventojų prieigą prie pašalpų ir paslaugų, kaip pabrėždaugelis mano kolegų Parlamento narių bei Komisijos narių. Prieiga prie šių pašalpų ir paslaugų, kurias teikia atskiros valstybės narės per savo socialinės apsaugos sistemas, ligi šiol buvo sudėtinga atitinkamiems asmenims kitose valstybėse narėse. Be abejo, gali būti, kad kartu šie dokumentai padės supaprastinti judėjimą iš vienos šalies į kitą darbo tikslais, todėl bendra darbo rinka bus geriau panaudojama ir geriau funkcionuos.
Kaip šešėlinis kito pranešimo, parengto J. Lambert, pranešėjas, norėčiau pabrėžti platesnį vienodo vertinimo ir nediskriminavimo principo vykdymą, išplečiant reglamento sąlygas trečiųjų šalių piliečiams. Aš manau, jog kaip rodo diskusijos, negalime galvoti, kad šie teisės aktai išspręs visas mūsų problemas. Jie nesprendžia net visų mūsų dabartinių problemų, nekalbant jau apie laukiančias ateityje.
Aišku, kad reikės žengti daug žingsnių ir padaryti daug darbo, kad būtų pasiektas tvarumas ir prisitaikyta prie naujų iššūkių, įskaitant ir tolesnį koordinavimą.
Gabriela Creţu
(RO) Mes daug kartų kalbėjome vien apie techninę šio reglamento prigimtį. Iš tiesų tai buvo neteisinga vizija, blokuojanti grynai politinį aspektą. Europos Sąjungoje mes turime vieningą rinką, bet yra 27 skirtingos socialinės apsaugos sistemos. Milijonai gyventojų dirba kitose, ne savo, šalyse ir turi gauti naudos iš teisiškai jiems ir jų šeimoms užtikrinamų socialinių teisių. Institucijos turi kontroliuoti šią padėtį, o tiekėjai turi išskaičiuoti savo paslaugas.
Taisyklės, pagal kurias problemos sprendžiamos dabar, yra iš ikiinternetinės eros, kai Sąjunga jungšešias valstybes nares, kurių gyventojai buvo sėslūs. Šiandien valstybės yra 27, o jų gyventojų linkę migruoti. Būtinas šių taisyklių modernizavimas, supaprastinimas ir sureguliavimas pagal naująsias realijas. Toks yra reglamento 883/2004, kuris vis dar nepritaikomas be procedūrų, tikslas.
Mes dabar gyvename 2008 metais - ketveri metai atidėliojimo, nepalankaus tiek darbuotojams, reikalaujantiems savo teisių, tiek bendrovių ir susijusių institucijų efektyvumui.
Patarlsako, kad "velnias slypi smulkmenose". Šiandien turime pasveikinti pranešėjas Jean Lambert ir Emine Bozkurt už tai, kad detaliai sprendžiant problemą, laukiame informacijos srauto fluidizacijos laikantis duomenų saugumo ir efektyvesnio koordinavimo sąlygų.
Šiomis dienomis nauja socialindarbotvarksiūlo smulkius pagerinimus didelių trūkumų fone. Reikalavimas įgyvendinti reglamentą Nr. 883 yra gera žinia. Ji vargu ar sušvelnina jausmą, kad pastaraisiais metais Europos socialindarbotvarkbuvo stagnacijos būklės.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Gerb. pirmininke, Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 taikomas ne tik darbuotojams ir jų šeimoms, bet ir visiems, įtrauktiems į socialinės apsaugos sistemas. Jis išplečia šių sistemų koordinavimą, taip pat yra ir kitų svarbių pokyčių, įskaitant pensijų, pašalpų ir kitų teisių gauti išmokas skaičiavimus. Kiek efektyvus pasirodys šis koordinavimas, priklausys nuo naujo įgyvendinamo reglamento turinio ir nuo keitimosi elektroniniais duomenimis efektyvumo, taip pat nuo geros komunikacijos. Taip pat gerai, kad reglamentas įtraukia trečiąsias šalis ir kad tebevyksta darbas jam patobulinti.
Turime pripažinti pranešėjos darbą ir iškeltus pasiūlymus. Niekas negali iš jos daugiau reikalauti, nes Taryba ir Komisija dar nebaigsavo darbo ir dar nepateikpriedų galutinių turinių. Darbas tęsiasi, o pašalpų gavėjai taip pat laukia toliau - susinervinę, nes jiems nemokamos pilnos pašalpos, - dėl biurokratijos ir dėl ilgai nesulaukiamų išmokų atgavimo.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gerb. pirmininke, šie reglamentai patvirtina bendrąją Europos politikos kryptį ir siejasi su praktinių socialinės apsaugos problemų dėl Europos gyventojų, taip pat visų gyvenančių ir dirbančių ES valstybėse narėse, sprendimu.
Kai jie įsigalios ir įgyvendinantis reglamentas, kuris šiuo metu peržvelgiamas remiantis bendro sprendimo struktūra, taip pat bus priimtas, jie padidins darbuotojų judumą ir palengvins jų šeimų gyvenimą - tiek dėl įdarbinimo, tiek dėl išėjimo į pensiją.
Pasak pranešėjų, kurias noriu pasveikinti, reglamentų supaprastinimo principai pakeis dabartinę koordinavimo sistemą nesumažinant gyventojų teisių, kaip būtų buvę harmonizavimo atveju.
Efektyvumo ir greitų sprendimų poreikis patenkintas supaprastinant biurokratines procedūras ir sprendžiant tarpvalstybines administravimo problemas. Viena iš svarbiausių priemonių yra ta, jog valstybės narės paskirtų bendradarbiavimo institucijas ir specialias ryšių organizacijas, siekdamos apimti įvairius socialinės apsaugos aspektus tarptautiniuose santykiuose.
Vienas iš jų yra ilgalaikrūpyba - problema, kuri pagal Parlamento pasiūlymą sprendžiama labai sudėtingu būdu. Tikimės, kad bus rastas lengvesnis kelias spręsti chronišką senstančios Europos problemą.
Užmokesčio sistemos, diskusijų susitarimas, sumokėtų sumų atgavimas ir sunkumai, su kuriais susiduria gyventojai kaupiantis teisėms, suteikiamoms darbo kitoje valstybėje narėje periodų, šiuo metu yra didelės kliūtys, ir mes tikimės jas įveikti nustatytu laikotarpiu per koordinavimą, kurį ketina atkurti šis naujasis pagrindinis reglamentas, taip pat per reglamento įgyvendinimą.
Į atskirus nacionalinės socialinės apsaugos sistemos požymius bus atsižvelgta tam tikrose sąlygose, numatytose nacionalinių teisės aktų įgyvendinimui XI Priede. Reglamentas taip pat apims užsienio darbuotojų teises.
Proinsias De Rossa
Gerb. pirmininke, svarstydami šią problemą mes visada gauname pastabas iš kraštutinių dešiniųjų - pastabas, kaip antai "pašalpų turistai". Mes niekad negirdime jų kalbant apie "mokesčių turistus" ar "valstybės paramos turistus". Taigi visuomet užsipuolami vargšai ir mažiau pasiturintys.
Noriu pasveikinti dvi pranešėjas už jų pranešimus. Deja, jų teigiamas darbas vargu ar pritrauks daug valstybių narių žiniasklaidos dėmesio, nes apskritai ji daugiau domisi neigiamomis istorijomis. Tai sudėtingi sprendimai, siekiantys koordinuoti valstybių narių socialinės apsaugos sistemas, kurios savo ruožtu taip pat yra sudėtingos, nes siekia apimti atskirų aplinkybių įvairovę. Reglamentai būtini mūsų piliečiams ir gyventojams, ypač gyvenantiems pasienio srityse ir, kas gana įprasta, dirbantiems vienoje valstybėje narėje, o gyvenantiems kitoje. Svarbu užtikrinti, kad taip dirbantys ir gyvenantys žmonės būtų apsaugoti nuo nenumatytos bedarbystės, ligos ir nelaimingų atsitikimų ir jiems būtų numatytas išėjimas į pensiją. Jiems reikia saugumo, jei jau ketiname užtikrinti laisvą judėjimą Europos Sąjungoje.
Tačiau aš noriu iškelti vieną atskirą problemą, kurios neapima šie reglamentai ir ji taip pat apskritai neapimama valstybėse narėse. Tai žmonių su negalia judėjimo laisvė, nes jiems dažnai reikia asmeninės pagalbos, kad galėtų laisvai judėti.
(Pirmininknutraukkalbėtoją)
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Taisyklės dėl socialinės apsaugos sistemos koordinavimo yra artimai susijusios su laisvo asmenų judėjimo principu ir turi pagerinti pragyvenimo lygį bei darbo sąlygas gyventojams, gyvenantiems kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje.
Dabartinis reglamentas pranešėjų taisytoje versijoje supaprastina visas šias procedūras ir išplečia taikymo sritį visoms gyventojų kategorijoms - tiek dirbančiųjų, tiek bedarbių.
Europos gyventojai turi gauti naudos iš pensijos teisių, t. y. bendrąją sumą, atitinkančią paslaugos trukmę. Apsigyvenę kitoje Europos Sąjungos valstybėje, gyventojai turi pajėgti rasti administracinę sistemą, galinčią surinkti visą informaciją apie ankstesnes darbo vietas, taip pat finansines teises, kylančias iš profesinės veiklos.
Todėl aš norėjau, kad Komisijos pasiūlymas apimtų ir kiek įmanoma tikslesnius sprendimus, kaip valstybės narės gali efektyviai perkelti informaciją apie socialines teises. Be to, manau, kad dabartinis reglamentas yra pagrindas Europos darbo judrumui.
"Eurobarometro" apžvalga rodo, kad daugiau kaip 50 proc. gyventojų jaučiasi nusivylę socialiniu nesaugumu, kuris jų laukia keičiant vieną darbovietę kita kitoje valstybėje narėje. Todėl tik 2 proc. Europos gyventojų dabar gyvena ne savo valstybėje narėje.
Jei norime, kad judumas taptų tikru Europos ekonomikos varikliu, turime pašalinti visas administracines kliūtis, trukdančias socialinių teisių perkeliamumui.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Gerb. Komisijos nary V. Špidla, ponios ir ponai, mes turime koordinuoti socialinę apsaugą Europos lygmeniu, vadinasi, dabar reikia svarstyti šią problemą. Pirmiausia norėčiau pasveikinti už darbą, nuveiktą pranešėjų Emine Bozkurt ir Jean Lambert. Antra, norėčiau pabrėžti šiuos punktus: didžiulį poreikį užtikrinti suderinamumą tarp nacionalinių sistemų - privačiame ir simbiotiniame sektoriuose, taip pat ir visuomeniniame sektoriuje. Toks suderinamumas prisidės prie didesnio judumo ir suteiks darbuotojams galimybę judėti visoje Europoje.
Gerb. pirmininke, šiame kontekste svarbu padaryti pažangą sukaupiant išskaitymus skirtingose valstybėse narėse, taip pat svarbu užtikrinti, kad socialinės apsaugos sistemos koordinavimas stiprintų, o ne varžytų gyventojų teises. Be to, būtina supaprastinti taisykles, kad gyventojai galėtų suprasti principus ir kalbą, vartojamą Europos Sąjungos institucijų, bei jausti, kad Europa yra vieningas darinys.
Mes žinome, kad nelengva valdyti socialinės apsaugos sistemas, bet būtina, kad Europos gyventojai suprastų kriterijus, kuriais mes vadovaujamės. Galėčiau pasakyti dar daugiau: šis koordinavimas tikrai padės mums padidinti skirtingų socialinės apsaugos sistemų tarpusavio supratimą. Mes turime diegti patobulintą socialinę visų europiečių apsaugą į socialinės apsaugos sistemą, ir ji turi perimti geriausią skirtingų sistemų praktiką, kad pagerėtų šiandieninis koordinavimas ir galbūt rytojaus harmonizavimas.
Zita Pleštinská
(SK) Vidaus rinka, apimanti keturias laisves, yra vienas iš fundamentalių Europos Sąjungos pasiekimų. Direktyvos dėl paslaugų ir laisvo žmonių judėjimo priėmimas Europos Sąjungos gyventojams suteikia pranašumų.
Kita vertus, gyventojai kreipiasi į mus dėl problemų, su kuriomis jie susiduria, kai jiems prireikia sveikatos ir socialinės rūpybos. Atskiros valstybės narės turi savo specifines socialinės apsaugos sistemas. Esu įsitikinusi, kad sistemų koordinavimas, skaidrumas, biurokratijos pašalinimas ir keitimasis elektronine informacija bus naudingi visiems ES gyventojams.
Norėčiau padėkoti visiems Parlamento nariams už labai įdomią šiandieninę diskusiją, o pranešėjoms - už jų daug pastangų reikalavusį darbą.
Vladimír Špidla
Ponios ir ponai, dėkoju jums už išsamią diskusiją, liudijančią, mano nuomone, aukštą atitinkamo pranešimo kokybę. Šiuo metu mes pasiekėme tam tikrą mūsų darbo ties naujuoju reglamentu etapą. Iš tiesų šiuo klausimu buvo išspręstos ne visos problemos, tačiau, kaip parodir diskusijos, mes pasiekėme sėkmės visais aspektais. Europos sistema koordinuoja socialinės apsaugos sistemas. Tai nereiškia, kad ji apibrėžia naujas teises. Šiuo lygmeniu mes neapibrėžiame naujų teisių. Tai, ką mes darome, yra gyventojų, persikeliančių Europos Sąjungoje, praktinio teisių taikymo gerinimas. Tai dešimtys milijonų žmonių, dešimtys milijonų atvejų. Todėl leiskite man dar kartą pabrėžti, kokios svarbios šios diskusijos, atsižvelgiant į tai, jog kalbama apie ypač praktinius dalykus, veikiančius beveik kiekvieną atskirą Europos Sąjungos gyventoją. Taip pat leiskite man pabrėžti, kad ir pateikti techniniai pasiūlymai turi bent šiek tiek esminio politinio turinio, nes judėjimo ir prieigos prie teisių laisvpriklauso, mano nuomone, pagrindiniams principams, kurių pagrindu remiasi Europos Sąjunga.
Ponios ir ponai, leiskite man atsakyti - tik trumpai - į komentarą, kurį išgirdome dėl naujųjų direktyvų dėl pacientų judėjimo, kurios bus siūlomos. Noriu pabrėžti, kad ši problema nėra laisvas paslaugų judėjimas, kitaip tariant, palyginimas su kokia nors ankstesne direktyva yra netikslus. Taip pat laikausi nuomonės, kad išsamios diskusijos Parlamente įrodys, kad šie pasiūlymai Europos Sąjungos gyventojams rodo pažangą.
Jean Lambert
pranešėja. - Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti visiems Parlamento nariams, prisidėjusiems prie diskusijų.
Aišku, kad kai kurie žmonės gyvena gana komplikuotą gyvenimą. Iš tikrųjų padėtis gali būti labai paprasta, jei siena yra už kokių 10 km nuo jų namų, ir jie ieško darbo ar sykiu ir kitų dalykų.
Iš kai kurių kalbų, kurias girdėjome šiuose rūmuose, neabejotinai aišku, kad dabartinės sistemos gerai nesupranta nei kai kurių valstybių narių administracija, nei patys šie Rūmai. Socialinės apsaugos sistemos koordinavimas jau egzistuoja - tai nėra nauja. Jo veikla - atnaujinimas, įgyvendinimas ir supaprastinimas. Kiekvienas iš jūsų, turintis Europos sveikatos draudimo kortelę su savimi - o ją, žinoma, jūs visi turėsite - žinosite, kad mes galime daug ką supaprastinti netgi esamoje sistemoje.
Aš rekomenduoju tokį 11 (1) straipsnio 30 pakeitimą dėl asmens, dėl kurio neaišku, ar tikrai jis buvo darbuotojas migrantas.
Šiuo įgyvendinančiu reglamentu taip pat bandoma aiškiai išdėstyti teises, kurias turi žmonės. Toks yra 34 ir 125 pakeitimų tikslas, kurie yra paaiškinimas, nesuteikiantis naujų teisių asmeniui, ieškančiam darbo dviejose valstybėse narėse.
Aš dar kartą primygtinai siūlyčiau žmonėms palaikyti komiteto tekstą dėl duomenų bazės. Jei ji nekuriama ir ja efektyviai nesinaudojama - o to nori valstybių narių administracija, - tada tampa labai sudėtinga laikytis bet kokio galutinio termino, kurį šiandien nuspręs nustatyti šie Rūmai.
Rekomenduoju komiteto poziciją dėl abiejų šių pranešimų Rūmams ir nekantriai laukiu po kelių minučių vyksiančio balsavimo.
Emine Bozkurt
pranešėja. - (NL) Iš tiesų nieko neturiu daugiau pridurti. Dėkoju visiems, prisidėjusiems prie diskusijų - ačiū jums už jūsų palaikymą. Dabar labai laukiu netrukus vyksiančio balsavimo.
Robert Goebbels
(FR) Gerb. pirmininke, pirmadienio vakarą mes džiaugiamės ministro J. -P. Jouyet vizitu ir svarba, kurią, kaip atrodė, pirmininkaujančioji Prancūzija teikšiam Parlamento darbui.
Šiandien mums aptariant socialinę apsaugą pirmininkaujančiosios valstybės vieta liko beviltiškai tuščia. Tikiuosi, kad tai nėra požymis, kad pirmininkaujančioji Prancūzija nesidomi tokia svarbia tema kaip socialinapsauga.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Dabar pereisime prie balsavimo.
