Padėtis Moldavijos Respublikoje (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl padėties Moldovos Respublikoje, tačiau pirmiausia esu tikras, kad G. Watson norės atkreipti Rūmų dėmesį į svarbių Moldovos visuomenės veikėjų buvimą šiuose Rūmuose.
Graham Watson
Pone pirmininke, norėčiau atkreipti savo kolegų dėmesį į tai, kad šiandien čia yra atvykę trijų Moldovos Parlamente dalyvaujančių opozicinių partijų lyderiai: Kišiniovo meras ir Moldovos liberalų partijos pirmininkas Dorin Chirtoacă; Liberalų demokratų partijos pirmininkas Vladimir Filat ir aljanso "Mūsų Moldova" prezidentas Serafim Urechean.
(Ovacijos)
Petr Nečas
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, Taryba su Parlamentu su dideliu neramumu stebi įvykius Moldovoje po balandžio 5 d. įvykusių parlamento rinkimų. Gretimoje mūsų kaimynystėje išsivystsudėtinga politinkrizė, kelianti rimtą ES politikos Moldovos atžvilgiu iššūkį ir visam regionui apskritai. Tai kelia ypač didelį nerimą, nes ES šiuo metu kaip tik rengiasi įgyvendinti Rytų partnerystės programą. Mums visiems svarbu užtikrinti, kad padėtis Moldovoje nepakenks šios programos įgyvendinimui. Privalome aiškiai atskirti prezidento V. Voronino pareiškimus ir politinių atstovų veiksmus nuo Moldovos gyventojų interesų.
Iš karto po smurtinių protestų Kišiniove balandžio 7 d. ES išsiuntį Moldovą savo specialų atstovą Kalmaną Mizsei. K. Mizsei siekpradėti politines derybas ir į jas įtraukti įvairias Moldovos partijas. Naujame parlamente vietų laimėjusios partijos privalo susitarti dėl realistinio demokratijos principus atitinkančio sprendimo. Per visą krizę specialusis atstovas palaikglaudžius santykius su pirmininkaujančią valstybe ir aukštuoju atstovu Javieru Solana.
Jums veikiausiai žinoma, kad vakar Kišiniove taip pat lankėsi Čekijos ministras pirmininkas Mirek Topolánek. Jis primygtinai ragino Moldovos institucijas ir opoziciją pradėti politinį dialogą. Jis susitiko su prezidentu V. Voroninu, ministre pirmininke Z. Greceanu ir opozicijos atstovais. Pagrindinpirmininkaujančios valstybės perduota žinia visiškai atitiko ilgalaikius Kalmano Mizsei veiksmus. Būtina stiprinti Moldovos visuomenės civilines teises, vyriausybprivalo sudaryti tinkamas sąlygas pilietinei visuomenei ir užtikrinti žodžio laisvę ir kitas pagrindines žmogaus teises. Be to, itin svarbu, kad Moldovos opozicija galėtų naudotis pagrindinėmis žiniasklaidos priemonėmis savo nuomonei perduoti ir lygiais pagrindais dalyvauti politinėse varžybose. Kita vertus, opozicijos atstovai privalo konstruktyviai bendradarbiauti su valdančiąja partija ir gerbti rinkimų rezultatus. Ministras pirmininkas M. Topolánek kaip Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas, visiems atstovams pabrėžesminę svarbą niekuomet nepamiršti Europos perspektyvos. Moldova privalo nenukrypstamai laikytis demokratijos kelio. Ryšiai su Rytų partnerystės programa turėtų padėti Moldovai žengti šiuo keliu.
Norėčiau priminti, kad pagal oficialius balandžio 8 d. paskelbtus rinkimų rezultatus, pergalatiteko Moldovos komunistų partijai, gavusiai beveik 50 proc. balsų. Likusius balsus pasidalijo trys opozicinės partijos. Todėl komunistai naujajame parlamente laimėtų šešiasdešimt vietų iš 101. Preliminarios tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos išvados rodo rinkimus galiojant, nors paminėtos ir kelios kampanijos metu kilusios problemos.
Tačiau opozicija ir daugelis nevyriausybinių organizacijų pareiškė, kad rinkimai suklastoti. Praėjusią savaitę centrinrinkimų komisija perskaičiavo balsus ir padarišvadą, kad valdančiajai komunistų partijai iš tiesų atiteko šešiasdešimt vietų iš 101 parlamente, todėl patvirtinti pirmojo skaičiavimo rezultatai. Anot opozicijos, pagrindinproblema susijusi ne su balsų skaičiavimu, bet su rinkėjų sąrašais, kai užsiminta apie keletą šimtų tūkstančių "mirusių sielų" ar nesamų asmenų. Opozicija tikrina rinkimų sąrašus, siekdama šiuos teiginius pagrįsti. Anot Komisijos pranešėjo, perskaičiavus sukčiavimo nenustatyta. Opozicija taip pat nurodė, kad valdančioji partija rinkimų kampanijos metu plačiai naudojosi administracijos ištekliais. Šiuo požiūriu kritiką Moldovos valdžios institucijoms pareiškir tarptautiniai rinkimų stebėtojai. ES įspėjo Moldovos valdžios institucijas apie šią problemą keletą kartų dar prieš rinkimus. Skyrium imant užsiminta apie nepakankamą spaudos laisvę ir represinių institucijų vykdomą opozicijos atstovų persekiojimą.
Po šių protestų dar labiau padidėjo spaudimas nepriklausomai žiniasklaidai. Žurnalistai buvo areštuojami ir persekiojami. Dalis užsienio žurnalistų pašalinti iš šalies ar jiems uždrausta į ją atvykti. Taip pat esama kitų labai svarbių priežasčių, verčiančių nerimauti. Krizės metu Moldovos valdžios institucijos padarsunkių žmogaus teisių pažeidimų. Kaip nurodoma ataskaitoje, po smurtinių protestų balandžio 7 d. areštuota beveik 250 žmonių. Daugelis jų, pirmiausia jaunimas, buvo policijos sumušti, su jais elgtasi nehumaniškai, jie buvo kankinami, atsisakyta suteikti teisinę pagalbą ir neleisti pranešti savo šeimoms. Trys jauni protesto dalyviai mirė.
Moldovos institucijoms labai aiškiai nurodėme, kad ES nepriimtini šie žmogaus teisių ir žiniasklaidos laisvių pažeidimai. Kišiniove vykę neramumai nepateisina žiaurių valstybės institucijų taikytų priemonių. Moldova prisiėmEuropos normas ir vertybes, pvz., per ES ir Moldovos veiksmų planą. ES nedelsiant ragino Moldovos valdžios institucijas gerbti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių principus.
Balandžio 15 d. Moldovos prezidentas Vladimir Voronin žengžingsnį teigiama linkme, paskelbęs visų protestų metu areštuotų asmenų amnestiją; amnestija netaikyta anksčiau teistiems asmenims. Jis taip pat paragino atlikti skaidrų ir tinkamą šių įvykių tyrimą. Tyrimas turi būti atliekamas kartu su atitinkamomis Europos ir tarptautinėmis institucijomis. Padėtį vietoje žmogaus teisių klausimu atidžiai stebi ES ir Europos Taryba, EBPO ir JTO. Svarbu šiuos veiksmus koordinuoti. Į tyrimą Moldovoje privalo įsitraukti tarptautiniai dalyviai; tik tuomet jis bus laikomas patikimu ir teisingu. Aštrų konfliktą ir nepasitikėjimą, vyravusį Moldovos visuomenėje pastaruoju metu, galima įveikti tik skaidriu procesu.
Nepaprastai svarbu rasti politinį šios krizės sprendimą. Moldova susiduria su labai sunkiomis ekonomikos problemomis, susijusiomis su pasaulio finansų krize. Dėl besitęsiančių politinių neramumų šaliai nepavyktų išspręsti ekonominių problemų. Labai svarbu kuo greičiau sukurti veikiančią vyriausybę. Gali prireikti ir išorės pagalbos, ypač atsižvelgiant į TVF dalyvavimą. Šiuo metu labai svarbu žvelgti toliau nei artimiausios dabartinės krizės pasekmės ir apsvarstyti savo politiką Moldovos atžvilgiu. Krizaiškiai parodbūtinybę imtis nuolatinių ir ambicingų priemonių, norint sustiprinti demokratijos standartus ir Moldovos institucijas. Prireiks didesnės pagalbos iš ES pusės, pagrindinį dėmesį skiriant institucijų kūrimui per policijos ir teismų reformą ir užtikrinant žiniasklaidos laisves ir pliuralizmą. Moldovos politinių partijų susitarimas dėl būdų dabartinei krizei įveikti turėtų apimti įsipareigojimą vykdyti reformą nurodytose srityse.
Ponios ir ponai, pabaigoje norėčiau pabrėžti, kad Moldova jau daugelį metų laikoma pažangiausia Rytų Europos šalimi, atsižvelgiant į jos pasiryžimą išlaikyti demokratijos standartus ir savo norą priartėti prie ES. Turėtume padėti Moldovai įveikti šią krizę ir toliau eiti šiuo keliu. Rytų partnerystės programoje bus numatytas naujas ir ambicingas planas ES pagalbai sustiprinti; ji skirta politinėms ir ekonominėms reformoms Moldovoje ir kitose regiono šalyse. Derėtų užtikrinti demokratijos stiprinimą Moldovoje, kad ši ir toliau siektų priartėti prie Europos Sąjungos.
Olli Rehn
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, kalbėdamas apie G. Watsono pasisakymą, pirmiausia norėčiau šiltai pasveikinti mūsų svečius iš Moldovos.
Padėtis Moldovos Respublikoje kelia iš tiesų didelį susirūpinimą. Atidžiai stebime įvykius ir ieškome būdų šalies politinių jėgų dialogui ir sutaikinimui skatinti.
Jei kalbtume apie neseniai įvykusius rinkimus, mano kolegBenita Ferrero-Waldner teigiamai įvertino preliminarų EBPO vadovaujamos tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos įvertinimą. Misija padarišvadą, kad rinkimai įvyko pliuralistinėje aplinkoje, kad rinkėjams pasiūlytas aiškus politinis pasirinkimas, o rinkimai atitiko daugelį demokratinių rinkimų tarptautinių standartų.
Tačiau nustatyta ir rimtų didelį susirūpinimą keliančių trūkumų, į kuriuos Komisija buvo atkreipusi dėmesį dar gerokai prieš rinkimus. Šiuo požiūriu paminėtinas neleistinas administracinis kišimasis, nepakankama pagarba žodžio laisvei ir atsisakymas suteikti partijoms galimybę naudotis žiniasklaida bei visuomenės pasitikėjimo, demokratijos ir rinkimų procesu stoka apskritai. Šiuos trūkumus būtina taisyti nedelsiant, ypač atsižvelgiant į įvykius po balandžio 7 d.
Gerokai didesnį susirūpinimą kelia pranešimai apie plačiai paplitusius žmogaus teisių pažeidimus surengus demonstracijas po rinkimų. Po balandžio 7 d. demonstracijų sekusių neramumų, Komisija griežtai pasmerknepagrįstą jėgos panaudojimą ir paragino visus suinteresuotus asmenis liautis vartojus kurstančią retoriką ir prievartą.
Ir toliau atidžiai stebime padėtį. Tolesnis santykių su Moldova vystymasis priklauso pirmiausia nuo pagarbos žmogaus teisėms. Labai svarbu išsamiai ir sparčiai ištirti saugumo pajėgų įtarimus padarius sunkius žmogaus teisių pažeidimus. Paaiškėjus, kad įtarimai pagrįsti, valdžios institucijos privalo imtis priemonių ir užtikrinti atsakingų asmenų patraukimą atsakomybėn.
Džiugina prezidento V. Voronino sutikimas aplankyti Europos Tarybos žmogaus teisių komisijos narį Thommasą Hammarbergą ir bendradarbiavimas su ES specialiuoju atstovu šiais klausimais. Atitinkamai teigiamai vertintinas Moldovos suinteresuotumas galimu ES misijos aplinkybėms nustatyti išsiuntimu.
Nors šios misijos nepakeičia valstybės atsakomybės ir pareigos tirti žmogaus teisių pažeidimus ir patraukti pažeidėjus atsakomybėn, jos turėtų padėti nušviesti vėliausius rinkimus ir po jų sekusius įvykius. Misijos taip pat turėtų prisidėti prie politinio dialogo visuomenės pasitikėjimui atkurti.
Dabartinpadėtis Moldovoje labai trapi. Šalis nuolat reiškia rimtesnių santykių su Europos Sąjunga siekį. Dabartinkrizleidžia patikrinti šį Moldovos pasiryžimą.
Džiugu, kad Rumunija susilaiknuo atsakomųjų veiksmų, kai Rumunijos piliečiams pakartotinai buvo nustatyti vizų reikalavimai, o šios šalies ambasadorius paskelbtas persona non grata. Derėtų skatinti visus partnerius elgtis itin apdairiai ir niekuomet nepamiršti pagrindinio tikslo - šalies stabilumo.
Dabartinpadėtis kelia rimtą susirūpinimą, tačiau derėtų žvelgti ir į bendrą vaizdą. Moldovos stabilumas ir klestėjimas galimas tik dėl rimtesnių santykių su Europos Sąjunga. Rytų partnerystės programos išvakarėse turime parodyti esą pasirengę iš tiesų padėti Moldovai įveikti dabartinius sunkumus, visų pirma, sumažinti įtampą, skatinti dialogą ir stiprinti tarpusavio ryšius.
Moldovos Respublika yra mūsų kaimynė. Glaudžiai dirbome ir kūrėme pasitikėjimu pagrįstus santykius su Moldovos gyventojais jau daugiau kaip penkiolika metų. Mums gerai žinomi Moldovos siekiai tapti Europos Sąjungos nare. Todėl itin svarbu palaikyti santykius su Moldovos gyventojais šiuo metu ir kartu siekti ne tik įveikti kilusius rinkimų laikotarpio iššūkius, bet ir tuos, kurie susiję su pasaulio finansų ir ekonomikos nuosmukiu. Kitaip tariant, mums rūpi Moldova ir jos gyventojai.
Marian-Jean Marinescu
Moldovos Respublika turi tarptautinių įsipareigojimų, vadinasi, šalis yra įsipareigojusi gerbti demokratiją, įstatymų viršenybę ir žmogaus teises. Tačiau, kaip matyti iš pastarojo meto įvykių, nuo šių įsipareigojimų smarkiai nukrypta. Visa tai verčia apgailestauti ir kenkia šalies ateičiai ES: atsitiktiniai areštai, pagrobimai, dingę žmonės, sunkūs areštuotųjų teisių pažeidimai, nehumaniškas ir žeminantis elgesys, gyventojų terorizavimas ir grasinimas ginklu.
Sunkiems ir apgailėtiniems veiksmams priskiriama prieš žiniasklaidos ir opozicinių partijų atstovus pradėta kampanija, žurnalistų areštas ir išsiuntimas iš šalies. Smerkiu šią bauginimo kampaniją, sunkius žmogaus teisių pažeidimus ir kitus Moldovos Respublikos vyriausybės vykdomus neteisėtus veiksmus.
ES parama, planuota 2007-2010 m., kurie siekta paremti demokratijos ir tinkamo valdymo Moldovoje vystymąsi, sudaro daugiau kaip 50 mln. EUR. Tikiuosi, kad šios lėšos nebus naudotos policijai mokyti prievartos veiksmų gyventojų atžvilgiu. Norėčiau paprašyti Komisijos pateikti Europos Parlamentui visų ES lėšų panaudojimo Moldovos Respublikoje ataskaitą.
Rumunija vykdo ir ketina toliau vykdyti aktyvią politiką, kuria remiama Moldovos Respublikos integracija į Europos Sąjungos struktūras. Tam priežasčių dera ieškoti ne tik mūsų su šios valstybės piliečiais turimuose istoriniuose ryšiuose, bet visų pirma tvirtame įsitikinime, kad Moldovos Respublikai lemta būti Europos dalimi, būti šiuolaikiškai demokratinei valstybei, pagrįstai pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms. Moldovos valdžios institucijų reiškiami kaltinimai Rumunijos valstybei nieko verti. Vizų Rumunijos gyventojams įvedimas yra nepagrįstas ir nepriimtinas. Valstybių vadovai keičiasi, tačiau gyventojai išlieka.
Esu tikras, kad pačiai Europos Sąjungai naudinga, kad Moldovos Respublika eitų Europos Sąjungos keliu ir patenkintų savo gyventojų troškimą gyventi stabilioje, saugioje, demokratinėje valstybėje. Šia prasme Rytų partnerystyra veiksminga priemonir būdas įgyvendinti Moldovos Respublikos gyventojų su Europos Sąjunga susijusius siekius.
Marianne Mikko
PSE frakcijos vardu. - (ET) Ponios ir ponai, visuomet tvirtai rėmiau Moldovą, tačiau dabartinkrizman kelia didelį susirūpinimą. Nors Moldova yra nedidelė, nuo pagalbos iš užsienio priklausanti šalis, neleistina ignoruoti įstatymų viršenybės principų pažeidimų.
Europos Sąjungos ir Moldovos santykiai mums iš tiesų svarbūs. Tačiau nederėtų tikėtis, kad Europos Sąjungos gyventojai yra mėlynakiai naivuoliai, už gryną pinigą priimantys visa, ką Moldovos valdžios institucijos pateikia kaip tiesą. Artėjanti Europos Parlamento ad hoc misija į Moldovą yra labai svarbi. Nebus vengiama jokių temų. Norėtume žinoti, kaip policija elgiasi su demonstrantais po rinkimų. Europos Sąjungai ir žmonių tiesiogiai išrinktiems atstovams labai svarbus ne tik žodinis, bet ir praktinis žmogaus teisių laikymasis. Tenka apgailestauti, kad Moldovos Respublika užsienio reikalų komiteto ir Moldovos delegacijos susitikime vakar pareiškė, kad Europa Kišiniove turi būti pasirengusi monologui. Tai nepriimtina, nes Europos integracija reiškia atvirą dialogą. Todėl partneriai aptaria viską. Esu įsitikinusi Rytų partneryste ir demokratijos galimybėmis Moldovoje. Padėkime Moldovai.
Graham Watson
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, Moldovos valstybatgaivina liūdnus nelaimingos Europos praeities prisiminimus: komunistinvyriausybpaskelbpergalę savo sąlygomis, protestantai mušami ir žudomi, o kaimynai kaltinami neramumų skatinimu. Jei esama patikimų įrodymų, kad Rumunijos saugumo tarnyba pasirinko prievartą, šį klausimą derėtų perduoti tarptautinei bendruomenei.
Parlamento misijai ateinančią savaitę pavedama ieškoti įrodymų dėl papildomų 200 000 išspausdintų balsavimo biuletenių, įtarimų, kad 400 000 rinkėjų rinkimų dieną registruoti netinkamų asmens dokumentų pagrindu, ir teiginių, kad rinkėjai Padnestrėje masiškai pašalinti iš rinkėjų sąrašų. Tik ištyrę šiuos dalykus ir gavus OSCE ataskaitas galėsime patikėti rezultatais, nepaisant Moldovos teismų sprendimų. Galimas daiktas, kad Komisijos narės B. Ferrero-Waldner instinktyvus optimizmas nepasiteisino.
Prezidentas V. Voronin taip pat turėtų pasmerkti jaunų po protestų atsitiktinai suimtų žmonių sumušimą ir žudymą be teismo. Kliūtys advokatams ar NVO neleistinos; taip pat būtina skelbti sulaikytųjų pavardes ir skaičius. Norėčiau, kad Komisija patvirtintų, ar Moldova, išsiuntusi Rumunijos ambasadorių iš šalies ir pareikalavusi keliautojų vizų, pažeidžia mūsų Sąjungos sutartis su šia šalimi? Jei taip, kokių veiksmų Komisija ketina imtis?
Prie įtampos taip pat prisidėjo prezidento T. Băsescu pranešimas dėl pasų. Privalome gerbti dvišalius santykius, tačiau kartu reikalauti laikytis sutarčių.
Mūsų svečiai iš Moldovos šiandien kalba apie šalį, kurioje daugeliu atvejų paneigiama laisvir demokratija, kur internetas neveikia dėl mįslingų priežasčių, kur televizijos kanalai pradingsta iš eterio, o valstybintelevizija veikiau transliuoja pilvo šokius nei reportažus apie smurtą gatvėse.
Mūsų Sąjungoje, nepamirštant geopolitikos, privalu suprasti Moldovos politiką, tautą, siekiančią naudotis demokratija ir pasirinkimo laisve, šalį, intensyviai prekiaujančią su savo Vakarų kaimynėmis ir turinčią su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis geografinių, istorinių ir kultūrinių sąsajų. Kitą mėnesį mūsų vadovai, susirinkę į Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimą, turėtų pasirūpinti demokratija ir žmogaus teisėmis pagrįsta partneryste. To privalo siekti ir prezidentas V. Voronin su savo bendražygiais. Mūsų Sąjunga privalo to pareikalauti.
Bastiaan Belder
(NL) Tarptautiniai reportažai apie neramumus Moldovoje balandžio mėn. pradžioje ir jų pasekmes kelia daugybę klausimų, kuriuos Europos institucijos privalo pateikti Moldovos ir Rumunijos valdžios institucijoms.
Pradėkime nuo Kišiniovo. Ar Moldovos vyriausybiš tiesų planuoja nuo šiol atidengti ugnį į demonstrantus neatidėliotinais atvejais? Parlamento nariams norėčiau priminti ministro pirmininko pranešimą per valstybinę televiziją. Kaip Moldovos vyriausybpaaiškintų savo nacionalinio saugumo organų pasirinktą metodą santykiuose su demonstrantais ir kitais oponentais? Šiuo atveju matome diametrinį pokytį, perėjus nuo nesuprantamo pasyvumo, padegimų ir vyriausybės pastatų plėšimo prie brutalios fizinės prievartos, nukreiptos prieš beginklius gyventojus; net trys atvejai pasibaigmirtimi.
Svarbiausia, kaip Moldovos Respublika drįsta atsisakyti atsakomybės už šiuos pagrindinių teisių pažeidimus? Norint atsakyti į šį paskutinį ir lemiamą klausimą, gerb. pirmininke, neabejotinai būtina atsižvelgti į atvirą laišką su devyniomis rekomendacijomis, kurį vakar pirmininkaujančiai Čekijai pateikketuriolika Moldovos pilietinės visuomenės gynėjų. Tikiuosi, kad Europos institucijos, komisijos narys O. Rehn ir pirmininkaujanti Čekija į šį laišką atsižvelgs. Iškilūs Moldovos visuomenės asmenys prašo paaiškinti. Privalome atvirai kalbėtis su Moldovos valdžios institucijomis.
Be to, Briuselis privalo bent jau paprašyti Bukarešto paaiškinti siūlymą masiškai suteikti Rumunijos pilietybę Moldovos gyventojams, kurių seneliai turi Rumunijos pilietybę. Visiškai protinga tokiu labai svarbiu klausimu pasitarti su Europos Sąjunga.
Adrian Severin
Gerb. pirmininke, prievartos proveržį Moldovos Respublikoje sukėlne revoliucija, bet maištas, įvykęs susiskaldžiusioje visuomenėje ir revoliucinėje aplinkoje. Taip pat galima laikyti, kad prievartos proveržis buvo sukeltas ir naudotas norint iš naujo nubrėžti Europos Sąjungos ir Eurazijos ribas.
Prieš mus Europos problema. Tai ne tik vidaus ar vienos valstybės narės problema; ją galime išspręsti ne pasipriešinę, bet padidinę savo pastangas elgtis su Moldova europietiškai. Netinkamas sprendimas būtų skatinti Moldovos elito atstovus, turinčius užsienio šalių pasus, išvykti iš šalies.
Todėl privalu stiprinti Europos Sąjungos pasiuntinio Moldovoje misiją, tiek masto, tiek išteklių aspektu, spartinti derybas su Moldova dėl vizų išdavimo tvarkos ir siekti glaudesnio bendradarbiavimo užtikrinant viešąją tvarką ir žmogaus teisių pagarbą. Privalome bendradarbiauti su valdžios institucijomis, opozicija ir pilietine visuomene bei Rusija, kuri yra svarbus šio regiono veikėjas. Nederėtų vengti šių įvykių ir mėginti priimti vienašalį sprendimą Padnestrės klausimu.
Anna Ibrisagic
(SV) Ponia pirmininke, yra asmenų, kurie mano, kad derėtų priimti rezoliuciją dėl Moldovos, o kiti mano priešingai. Sprendimo nenorintys dažnai nurodo, kad EBPO faktiškai patvirtino rinkimus. Norėčiau pasakyti, kad EBPO ataskaitoje kritikos neišvengta. Priešingai, jos buvo itin daug. Tačiau sprendimas susijęs ne tik su rinkimais, bet ir su tuo, kas įvyko po jų, ir įvykiais Moldovoje.
Būtina gerbti žmogaus teises. Žiniasklaidai būtina suteikti laisvę. Neleistina netinkamai elgtis su taikiais demonstrantais. Patvirtinę šią rezoliuciją aiškiai pasakytume Moldovos gyventojams, kad šie nėra vieni, kad matome įvykius šioje šalyje ir neketiname su tuo taikytis. Todėl raginu visus pritarti šiai rezoliucijai.
Victor Boştinaru
(RO) Moldovos Respublikoje susiklostę įvykiai anaiptol nebuvo netikėti. Turiu omenyje tai, kad 2008 m. ES ir Moldovos Respublikos dialogo metu nurodytos bent trys svarbios problemos: a) galimybopozicijai nevaržomai naudotis viešosiomis žiniasklaidos priemonėmis, o tai buvo nuolat draudžiama ir institucionalizuota V. Voronino režimo; b) Venecijos Komisijos prašymo susilaikyti nuo Parlamento rinkimų įstatymo pakeitimo, kurį griežtai atmetKišiniovo režimas ir jo kolaborantai, nesilaikymas; c) opozicijos dalyvavimas priimant svarbiausius šalies politikos sprendimus, pirmiausia Europos integracijos politikos srityje - to vėlgi griežtai atsisakyta padaryti.
Tai, kad šias tris pagrindines temas mūsų partneriai Kišiniove ignoravo ar nuolat atmesdavo, faktiškai rodo, kad Moldova visiškai nepateisino Europos Sąjungos vilčių sprendžiant svarbiausius šios šalies ateičiai klausimus. Rinkimų dieną susiklostę įvykiai yra viso labo nuspėjama istorijos pabaiga už kurią dalis kaltės taip pat tenka Europos Sąjungai ir Europos Parlamentui.
Maria Petre
(RO) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, su Moldovos Respublika susijusios problemos yra trejopos - visos vienodai sudėtingos ir pagal jas galime parengti tris veiksmų planus. Pirmoji rūšis - žmogaus teisės. Šimtai jaunų žmonių buvo sulaikyti, o kartais ir kankinti. Kita rūšis - spaudos laisvė. Žurnalistams grasinta ir jie pagrobti vidury baltos dienos. Trečia rūšis - rinkimų organizavimas. Turime daug konkrečių duomenų, rodančių rinkimų klastojimą. Taip pat turime konkrečiai apsispręsti dėl paskutinio aspekto. Opozicinės partijos teigia, kad dėl klastojimo rezultatas pasikeit10-15 proc. Moldovos Respublikos piliečiai vis dar viliasi mūsų sprendimo ir atsako. Tai vienintelis jiems likęs būdas šioje tragiškoje padėtyje, praktiškai neturinčioje atitikmenų Europoje.
Alexandru Nazare
(RO) Šiuo metu Kišiniove, gerb. pirmininke, turite teisę tylėti, turite teisę daryti, kas liepta, turite teisę mokėti mokesčius niekaip neatskaitingam elitui, turite teisę emigruoti, prisitaikyti ir, jei reikia, neapkęsti vadovybės. Neturite žodžio laisvės, asociacijų laisvės, teisęs dalyvauti viešose diskusijose ir net teisės spręsti dėl savo asmens tapatybės. Komisijos nary, būtent tokiomis sąlygomis būtina stabilizuoti Moldovos Respubliką, tačiau tai anaiptol nėra pagrindas optimizmui.
Pradėjus šį kelią Moldovos geriausiu atveju laukia tik vienas likimas - pasekti Baltarusijos pėdomis. Likus dar daug laiko iki rinkimų, komunistų partijai pavyko užimti ir konsoliduoti visišką visų žiniasklaidos kanalų absoliučią kontrolę. Dėl šių priemonių demokratijos procesas prarado turinį, o ketvirtadalis šalies gyventojų buvo priversti emigruoti. Tokiomis aplinkybėmis rinkimus neišvengiamai lydi tam tikros abejonės. Dabartinės Kišiniove vykdomos represijos tapo būdu valdžios institucijoms bendrauti su gyventojais.
Todėl nuo šiol ES nebegali vien užimti nuolaidžiaujančios, dviprasmiškos pozicijos santykiuose su Kišiniovo režimu. Nuo šiol savo tylėjimu ar dviprasmiškais pranešimais išreikšime savo sutikimą ar nuolaidžiavimą nepagarbai pagrindinėms laisvėms ir demokratinei teisinei sistemai, prievartai ir represijoms. Galiausiai krizKišiniove parodo būtinybę tobulinti metodus rinkimams stebėti ir iš naujo apgalvoti mūsų nuolatinio atstovo šioje šalyje vaidmenį.
Charles Tannock
Gerb. pirmininke, Moldova išlieka viena skurdžiausių Europos šalių, kurios trapiai demokratijai vadovauja prezidentas V. Voronin; tai nepasikeitęs homo sovieticus, vis dar besididžiuojantis esąs komunistu ir, deja, užėmęs dviprasmišką poziciją santykiuose su ES net ir Rytų partnerystės programos klausimu.
Tačiau jis išlieka populiarus pirmiausia kaimo vietovėse, taip pat tarp vyresniosios kartos, jaučiančios nostalgiją SSSR saugumui šiuo neužtikrintu ekonominiu laikotarpiu, atstovų.
EBPO trejetas, kurį sudarir EP delegacija, iš esmės patvirtino savo pergalę, tad belieka šį faktą pripažinti, nors privalome ir toliau tvirtai protestuoti prieš represijas opozicijos demonstrantų atžvilgiu; pastarieji apkaltino vyriausybę monopolizavus žiniasklaidos priemones kampanijos metu bei naudojus pasenusį ir nepatikimą rinkėjų registrą, į kurį įtraukta ir daugelis mirusiųjų, taip pat rinkimų teisės atėmimas iš didelės užsienyje gyvenančios diasporos.
Dabar turime sutelkti dėmesį žmogaus teisių pažeidimams, kuriuos privalo išsamiai ištirti Europos Sąjungos misija; priešingu atveju kelsime klausimą dėl mūsų paramos šaliai, siekiant įgyvendinti jos ES ir Atlanto integracijos tikslus.
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, esu labai dėkingas už šiandienines diskusijas, nes jos rodo, kad 27 valstybių narių ir 500 mln. gyventojų turinti Europa veikia ir už Europos Sąjungos ribų. Daugelis Moldovos gyventojų suprato, kaip svarbu nustatyti valdžių padalijimą, pasiekti pagrindinio demokratijos supratimo ir už jį kovoti.
Viskas nėra taip paprasta, kad žmonės galėtų pasisakyti už demokratiją, viešai reikšti savo įsitikinimus ir už tai išvengti represijų. Todėl esu įsitikinęs ir norėčiau visiškai pritarti Komisijos nariui šiuo klausimu, kad mes, Europos Sąjungos gyventojai, turėtume daryti visa, kas įmanoma, kovoje dėl gyventojų laisvės, spaudos laisvės ir tvirtos demokratijos.
Petr Nečas
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, padėtis Moldovoje išlieka trapi, o ES privalo ir toliau dėti pastangas susodinti šalis prie derybų stalo. Taip pat tikimasi rasti išsamų, suderintą ir bendrą sprendimą, kuris prisidėtų prie demokratinio proceso ir demokratinių institucijų Moldovoje stiprinimo. Visiškai sutinku su Grahamu Watsonu, kad V. Voronin privalo siekti demokratinių principų ir pasmerkti demonstrantų atžvilgiu taikytus kankinimus ir prievartą. Manau, kad derėtų visuotinai pasmerkti žurnalistų areštus ir masinius žodžio laisvės pažeidimus. Šia prasme mums taip pat svarbu visiškai remti ES specialiojo pasiuntinio Moldovoje darbą.
Nederėtų abejoti, kad ES ir Taryba labai susirūpino dėl Moldovoje krizės metu padarytų žmogaus teisių pažeidimų. Skubiai raginame Moldovos institucijas elgtis skaidriai, visiškai bendradarbiauti su atitinkamomis Europos Sąjungos ir tarptautinėmis institucijomis, ištirti ir pasmerkti žmogaus teisių pažeidimus. Krizparodbūtinybę stiprinti ES paramą, skirtą šios šalies tolesnėms politinėms ir ekonominėms reformoms, sustiprinti Moldovos įsipareigojimą siekti demokratinių standartų ir vertybių ir pagal ES paramą Moldovos suvereniteto ir teritorinio vientisumo klausimu. ES yra pasirengusi bendradarbiauti ir priartinti Moldovą prie ES. Tačiau tai priklauso nuo demokratinės Moldovos, kurioje gerbiamos žmogaus teisės, užtikrinta žodžio laisvir veikia svarbiausios demokratinės institucijos.
Olli Rehn
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, norėčiau man skirtą laiką panaudoti atsakyti į dalį jūsų klausimų ir pastabų; šiandien, mano nuomone, vyksta labai rimtas keitimasis nuomonėmis.
Pradėsiu nuo G. Watsono pastabų dėl vizų ir žmogaus teisių, tačiau visų pirma turiu pasisakyti dėl jo pastabų mano kolegei Benitai Ferrero-Waldner, atsakingai už mūsų santykius su Moldova. Kaip sakėte, Benita yra instinktyvi optimistė. Galiu apginti ją ir Komisijos poziciją, pasakydamas, kad iš tiesų Komisijos pozicija labai realistinir suderinta. Antra, Europos Komisijos nariu gali būti tik profesionalus optimistas, bent jau jei jums pavedama ES plėtra ir santykiai su Pietryčių Europa.
Dėl vizų klausimo mus iš tiesų nuvylMoldovos sprendimas įvesti vizų reikalavimą Rumunijos piliečiams. Tai nepriimtina. Šiuo metu nagrinėjame šio sprendimo teisinius aspektus. Ketiname toliau nagrinėti šį klausimą balandžio 30 d. - gegužės 1 d., Darbo dienos, išvakarėse - su Moldovos valdžios institucijomis Komisijos ir Moldovos bendro valdymo komitete, kuris įsteigtas pagal vizų teikimo sutartį.
Apskritai, kalbant apie šiuos rinkimus, po jų sekusius įvykius ir žmogaus teisių pažeidimus, Komisija griežtai pasmerkprievartos proveržį Kišiniovo gatvėse balandžio 7 d. ir masinį bei nepagrįstą teisėsaugos pajėgų jėgos naudojimą, prie kurio prisijungir privačių saugos tarnybų pareigūnai. Mums didelį susirūpinimą kelia pranešimai apie plačiai pasitaikiusius sulaikytų asmenų žmogaus teisių pažeidimus ir žmonių grobimo atvejus.
Kaip matome, iš tiesų pačiai Moldovai itin svarbu atitikti savo Europos siekius ir išsamiai ir nešališkai ištirti įtariamus žmogaus teisių pažeidimus, įtraukiant visas politines jėgas, esant reikalui dalyvaujant tarptautiniams stebėtojams. Asmenys, įtariami nusikaltimų padarymu, įskaitant žmogaus teisių pažeidimus, turi būti traukiami atsakomybėn, jiems pareikštini kaltinimai už šiuos veiksmus bei suteiktina teisį nešališką teismą.
Galiausiai, kalbant apie galimą rinkimų įtaką ES ir Moldovos santykiams, pasakytina, kad jie mums priminapie nebaigtas Moldovos vidaus reformas, visų pirma įstatymo viršenybės ir pagarbos pagrindinėms teisėms klausimu. Tikimės, kad visos suinteresuotos šalys Moldovoje, valdžios institucijos, politinopozicija ir pilietinvisuomensusitars ir sieks šios krizės sprendimo, kuris atneš daugiau demokratijos ir laisvės Moldovos gyventojams.
Europos Sąjungos istorija konkrečiai įrodo, kad dialogas, bendradarbiavimas ir įstatymo viršenybatneša pagarbą pagrindinėms laisvėms, politinį stabilumą ir ekonominį klestėjimą.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos numatyta balsuoti per kitą posėdį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Corina Creţu  
Šiuo metu, komunistų valdžios institucijoms Kišiniove ir toliau apgaule ir kankinimais laikantis valdžios, ES pirmininkaujančios šalies ministras pirmininkas apibūdina krizę ties ES sienomis kaip viso labo "keliančią susirūpinimą". Net ir teroro įrodymai ir agresyvi pozicija santykiuose su Europos Sąjungos valstybe nare nesukėlatsako, kurį sukėlteisėto Rumunijos sprendimo iškraipymas; juo viso labo siekta sparčiau suteikti Rumunijos pilietybę prieš savo valią jos netekusiems susiklosčius tragiškiems istoriniams įvykiams, už kuriuos dalis atsakomybės taip pat tenka Vakarams. Galiu tik paminėti panikuojančių politikų, kalbančių apie milijonus Moldovos gyventojų, pasirengusių įsiveržti į Vakarus, veidmainiavimą, kaip ir iki 2007 m., gąsdinant galimu Rumunijos gyventojų antplūdžiu.
Dabar, susidūrus su demokratijos ir pagrindinių laisvių niekinimu, turime progą keistis nuomonėmis su A. Lukashenko ir V. Voroninu, pradėjus Rytų partnerystės programą. Jei šis kooperacijos mechanizmas neprisidės prie demokratinių reformų buvusiose pakviestose Sovietų valstybėse, vadinasi, jis visiškai neveiksmingas.
Pabaigoje galėčiau pasakyti, kad Moldova kai kuriems europiečiams nutolusi labiau už Tibetą. Tai veikiausiai todėl, kad kelias į Kišiniovą eina per Maskvą.
Silvia-Adriana Ţicău  
Po 2009 m. balandžio 6 d. įvykusių Moldovos Respublikos rinkimų sekdemonstracijos. Tenka apgailestauti, kad spaudai buvo sudarytos nepalankios sąlygos pranešti apie besiklostančius įnašus. Mano manymu, privalu visuotinai skatinti, ginti spaudos laisvę, žodžio laisvę, pagarbą žmogaus teisėms ir įstatymų viršenybei ir jų laikytis.
Mano manymu, padėtis Moldovos Respublikoje itin rimta; aš esu itin įsitikinęs, kad Europos Sąjunga privalo šiuo atveju elgtis apdairiai ir diplomatiškai. Manau, kad Rumunijai pareikšti kaltimai taip pat skirti ir Europos Sąjungai. Tačiau Rumunijos ambasadoriaus Kišiniove pripažinimas persona non grata ir staigus vienašališkas Moldovos Respublikos vizų įvedimas Rumunijos piliečiams yra nepriimtinas.
Moldovos Respublika istoriškai ir geografiškai priklauso Europai. Ji yra viena iš ES kaimynų, o ES ir Moldovos Respublikos santykiai ir toliau turi būti grindžiami gera kaimynyste. Aš esu kilusi iš su Moldovos Respublika ir Ukraina besiribojančio regiono. Dalyvaujame daugelyje bendrų vystymo programų ir manau, kad Rumunija ir Europos Sąjunga ir toliau privalo remti ekonominį ir socialinį Moldovos Respublikos vystymąsi pasitelkiant ne tik teigiamą bendradarbiavimą, bet ir konkrečiai abipusę pagarbą.
