- 2050: Nākotne sākas jau šodien - ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas vārdā izstrādātais Karl-Heinz Florenz ziņojums par tematu "2050: Nākotne sākas jau šodien - ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām”.
Karl-Heinz Florenz
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es sevišķi vēlos sveicināt savus kolēģus deputātus, kuri mēnešiem ilgi strādājuši pie šī ziņojuma par klimata pārmaiņām. Esmu jums ļoti pateicīgs par to, ka mēs šo ziņojumu varējām izstrādāt tik godīgā un kooperatīvā veidā.
Tāds pieejas veids horizontālajā komitejā bija kas jauns. Mums nebija diskusiju ar ekspertu grupu, bet gan cilvēkiem no transporta nozares un gluži pamatoti ar ekonomikas sektora un, protams, arī ar enerģētikas nozares pārstāvjiem. Bija skaidrs, ka debašu pirmās stundas un dienas bija nedaudz asākas dēļ jaunā temata. Šeit es vēlos atkārtoti pateikties mūsu priekšsēdētājam un manam labam draugam Guido Sacconi, kura vadība vienmēr bija teicama un taisnīga.
Esam norādījuši, ka pašreizējais sasniegums būtībā ir šī horizontālā sadarbība, kas ir lieliska iespēja, un Parlamentam nākamajā sastāvā vajadzētu nodrošināt, ka cilvēki vairāk sarunājas viens ar otru, un nepastāv atsevišķas grupas, kuras viena otrai iebilst.
Tā ir bijusi šīs komitejas lielākā priekšrocība. Mēs uzaicinājām tādus augsta līmeņa ekspertus kā Nobela Miera prēmijas laureātu Rajendra Pachauri, kā arī zinātņu, pētniecības un, saprotams, politikas ekspertus. Šodien mēs beidzot esam sasnieguši rezultātu, kas liecina, ka ziņojums izdevies ļoti pozitīvs.
Mēs ļoti labi zinām, ka ar aizliegumiem, sankcijām un pieciešanu neko nesasniegsim. Tā vietā ir jāveicina izmaiņas informētībā, jauninājumi un motivācija. Par mērķi jānosaka tas, ka Eiropas inženieri ik rītu ar prieku mostas un cenšas radīt efektīvākas iekārtas, lai sekmētu mūsu bērniem domāto izejmateriālu labāku un daudz efektīvāku izmantošanu.
Ziņojums ir uzrakstīts vaļsirdīgi. Esam paziņojuši, ka brīnumlīdzekļi nepastāv. Nav tāda kā slēdža, kuru varam pagriezt - ne Briselē, arī ne Bali vai decembrī Polijā, tā vietā ir neskaitāmi pasākumi. Tieši te rodama iespēja likt cilvēkiem saprast, ka arī viņi paši ir pa trešdaļai atbildīgi par šīm klimata pārmaiņām, kuras, piemēram, izraisa ēku apkure. Taču kā iedzīvotāji mēs visi esam pa trešdaļai atbildīgi par klimata pārmaiņām, kas saistītas ar pārvietošanos un no tās izrietošajām sekām; arī rūpniecība ir pa trešdaļai atbildīga. Tādējādi ziņojums vērsts uz mums visiem. Tas padara ziņojumu tik apbrīnojamu. Mums nav jāmeklē vainīgais, bet tiekam mudināti piedalīties diskusijās ar novatorisku ievirzi. Tas mani priecē jo īpaši.
Tāpat ir skaidrs, ka šis ziņojums ir līdzsvarots - es to gribētu vēlreiz uzsvērt, - jo tajā nav pārstāvētas politisko partiju programmas. Tajā arī netiek noniecināta neviena nozare, bet mēs norādām, ka dažās sfērās ir vairāk iespēju, turpretim citās - mazāk. Tādēļ ziņojumā arī teikts, ka tas galu galā ir virziena rādītājs un parāda ceļu, kas ejams it īpaši Eiropai, jo Eiropā ir liels daudzums vides tehnoloģiju, kas apjoma ziņā ir pielīdzināms Eiropas autorūpniecības nozarei. Apjoms pieaugs, un mums ir jāpiestrādā, lai ieviestu jauninājumus.
Es nupat sacīju, ka mums būtu jāiesaista iedzīvotāji, lai viņi varētu uzlabot situāciju savā valstī. Vietējā politika, tirdzniecības un rūpniecības kameras, kā arī tirdzniecības asociācijas šai ziņā varētu uzsākt vērā ņemamus motivācijas un informācijas sniegšanas pasākumus.
Nobeigumā vēlos teikt, ka neskaitāmajām priekšrocībām, kuras esam minējuši ziņojumā, vajadzētu radīt apziņu - mūsu iespēja slēpjas jauninājumos nevis depresijā. Ja to sapratīsim, tad mūsu pūles būs atmaksājušās.
Priekšsēdētājs
Paldies, Karl-Heinz Florenz, par jūsu paveikto darbu un ziņojumu!
Martin Bursík
pašreizējais Padomes priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, ir patīkami atrasties šeit un dalīties ar jums pārdomās par nozīmīgo gadu, kas mūs sagaida. Pirmkārt, atļaujiet paust atzinību Klimata pārmaiņu pagaidu komitejai par darbu, kas paveikts kopš tās izveidošanas 2007. gada aprīlī: uzklausīšanas, konferences, ziņojumi, sadarbība ar trešām pusēm. Tās nenogurdināmie centieni devuši ieguldījumu ES pozīcijas veidošanā saistībā ar klimata pārmaiņām.
Turklāt jaunākā rezolūcija "2050: Nākotne sākas jau šodien - ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām”, kuru Klimata pārmaiņu pagaidu komiteja pieņēma 2008. gada 2. decembrī un kuru jūs pieņemsiet šajā sesijā, būs noderīgs pamats, pārrunājot iespējas, kas saistītas ar nolīgumu par klimata pārmaiņām laika posmam pēc 2012. gada un ES klimata pārmaiņu politikas turpmākai paplašināšanai.
Kā jums zināms, prezidentūras laikā darbs koncentrēsies uz starptautisko sarunu procesu. Starp citu, es šodien dodos prom no Strasbūras un lidoju uz Deli, lai piedalītos diskusijās ar Indijas valdību un Indijas pārstāvjiem. Divas nedēļas vēlāk paredzēta ES un Āfrikas valstu pārstāvju sanāksme Nairobi, Kenijā, un mēs esam jau sazinājušies ar ASV administrāciju, par ko es runāšu vēlāk.
Līdz ar klimata un vides tiesību aktu paketes pieņemšanu 2008. gada beigās ES pasaulē rada ļoti spēcīgu politisku signālu visiem mūsu partneriem. Pieņemot šo paketi pāris mēnešu laikā, ES parādīs, ka tās līdzdalība un nozīme globālajā cīņā pret klimata pārmaiņām ir tikpat liela kā līdz šim. Eiropas Savienība patiesi būs pirmais reģions pasaulē, kas uzņemsies vienpusējas saistības līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas par 20 %.
Kā zināms, no 2013. gada klimata un enerģētikas programma dos iespēju sekmēt ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) reformu, noteikt ierobežojumus emisijām ārpus ETS, stimulēt CO2 piesaistīšanas un uzglabāšanas tehnoloģijas, kā arī veicināt atjaunojamo enerģijas avotu izvēršanu.
Attiecībā uz ETS tiks noteikta atsevišķa ES emisijas kvotu lineāra samazināšana, pakāpeniski ieviesīs vairāksolīšanu kā kvotu piešķiršanas un ziņojumu uzraudzības metodi, kā arī pastiprinās pārbaudes. Bet ES katrā ziņā ir atkārtoti paudusi nostāju, ka tā nenoteiks emisiju samazināšanu par 20 % - mēs vēlētos 30 % - un tādēļ mēs ceram uz vērienīgu globālu un visaptverošu nolīgumu Kopenhāgenā.
Kopenhāgenas konference notiks jau pēc desmit mēnešiem. Poznaņas konferencē par klimata pārmaiņām, kas notika 2008. gada decembrī, vienojās par darba programmu 2009. gadam, nosakot konkrētu rīcību līdz Kopenhāgenas konferencei. Poznaņā pieņemtais lēmums par pielāgošanās fondu īstenošanu ir būtisks solis uz priekšu sarunās par finansējumu ēku kvartāliem - vienam no pamatelementiem, kas nepieciešams priekš ikviena visaptveroša un globāla nolīguma.
Apaļā galda sarunas ministru līmenī Poznaņā apliecināja arī attīstīto un jaunattīstības valstu kopējo gatavību izveidot efektīvus un vispārpieņemtus pasākumus bīstamo klimata pārmaiņu novēršanai periodā pēc 2012. gada. Tas ietver turpmākus emisiju samazināšanas pasākumus, pielāgošanās procesus, kā arī finanšu un tehnoloģiskos līdzekļus, lai šie pasākumi būtu iedarbīgi.
Poznaņā izskanēja skaidrs vēstījums, ka pašreizējā finanšu krīze nav uzskatāma par šķērsli turpmākām darbībām saistībā ar klimata pārmaiņām, bet gan kā vēl viena izdevība būtiski pārveidot mūsu ekonomikas sistēmu un noteikti virzīties uz ekonomiku, kurai raksturīga zema oglekļa emisija.
Čehijas prezidentūra plāno balstīties uz tik būtiskiem sasniegumiem un turpināt centienus starptautiskā līmenī, lai 2009. gada decembrī Kopenhāgenā panāktu veiksmīgu nolīgumu.
Vides padomē un vēlāk Ekonomikas un finanšu padomē (ECOFIN), kā arī pavasara Eiropadomē 2009. gada 2. martā radīsies pirmās izdevības ES nostājas turpmākai attīstībai, balstoties gan uz Komisijas paziņojumu, kuru saņēmām pirms nedēļas, par visaptveroša nolīguma slēgšanu Kopenhāgenā klimata pārmaiņu jomā, gan arī uz jūsu ieguldījumu.
Turpmāko ES pārrunu galvenā tēma papildus kopējai vīzijai par ilgtermiņa pasākumiem saistībā ar mazināšanas tehnoloģijām un adaptāciju būs piemērotu veidu noteikšana efektīvai un ilgtermiņa klimata politikai. Šajā sakarā varu vien kārtējo reizi atkārtot Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas aicinājumu Komisijai un dalībvalstīm "divpusējā līmenī uzņemties starpnieka lomu attīstīto valstu sarunās par nolīgumu rīcībai pēc 2012. gada, lai, ievērojot interešu līdzsvaru, nodrošinātu panākumus sarunām par klimatu saistībā lielākajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju radītājiem.”
Eiropas Savienība turpinās arī aktīvi sniegt informāciju galvenajiem sarunu partneriem un nozīmīgākajām jaunās tirgus ekonomikas valstīm, kā arī jaunajai ASV administrācijai. Man bijušas telefona sarunas ar prezidenta asistenti enerģētikas un klimata pārmaiņu jautājumos Carol Browner. Esmu viņai izteicis provizorisku priekšlikumu par augsta līmeņa tikšanos marta sākumā, iespējams, 2. vai 6. martā, piedaloties ASV pārstāvjiem, ES Komisijai - komisāram Stavros Dimas - Čehijas un Zviedrijas prezidentūrai (t.i. trijotnei).
Es minēju, ka ES vēlētos pēc iespējas ciešāk sadarboties ar ASV oglekļa dioksīda tirgus attīstības un piesaistes jautājumos. Esam ievākuši ziņas - ASV Kongresa pārstāvis Henry A. Waxman ir norādījis, ka pieliks pūles, lai viņa pārstāvētā komiteja maija beigās ieviestu tiesību aktus par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu. No ASV puses tā ir diezgan uzmundrinoša reakcija uz Eiropas Savienības aktivitātēm.
Mēs paļaujamies arī uz Eiropas Parlamentu, ka tas nodrošinās ES nostājas lielāku popularizēšanu, un augstu vērtējam jūsu centienus saistībā ar notikušajiem informatīvajiem pasākumiem. Varu jūs vien atbalstīt šai virzībā un novēlēt veiksmi turpmākajam gadam.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, godājamie Eiropas Parlamenta deputāti, Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas galīgajā ziņojumā, kura referents ir Karl-Heinz Florenz, ietverti tālejoši mērķi un liels problēmu apjoms, tādējādi apliecinot, ka Eiropas Parlamenta iesaistīšanās klimata pārmaiņu jautājuma risināšanā ir ļoti būtiska. Es vēlētos apsveikt Klimata pārmaiņu pagaidu komiteju un jo sevišķi referentu Karl-Heinz Florenz ar lieliski paveikto darbu.
Pagājušajā gadā mēs par prioritāti noteicām pasākumu kopumu klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā. Mūsu centieni guva panākumus, un tagad varam būt lepni par šo nozīmīgo tiesību aktu paketi. Šogad mums sevišķi Eiropas Savienības robežās jākoncentrējas uz šīs paketes īstenošanas pasākumiem. Mūsu prioritāte starptautiskā mērogā būs sarunas par klimata pārmaiņām, kuras izvērsīsim gaidāmajā ANO konferencē Kopenhāgenā un, kā jūs jau dzirdējāt, Čehijas prezidentūra piešķir šīm sarunām lielu nozīmi un plāno divpusēju un daudzpusēju tikšanos un sarunu virkni. Tāpēc jūsu ziņojums ir nācis atklātībā īstajā brīdī. Gaidāmajā konferencē Kopenhāgenā mums jāapkopo spēki un jāsadarbojas, lai tādējādi, ņemot vērā Eiropas īpašo nozīmi, mēs sasniegtu iespējami labāku rezultātu.
Es priecājos, ka jūsu ziņojumā saskaņā ar Komisijas veikto analīzi uzsvērts - ekonomiskā un finanšu krīze nav attaisnojums, lai novilcinātu pasākumus klimata pārmaiņu problēmas risināšanai. Mēs arī piekrītam, ka pasākumi saistībā ar klimata pārmaiņām veido daļu no aktuālās ekonomiskās krīzes risinājuma.
Eiropa ar pasākumu kopumu klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā patlaban virzās uz ekonomiku, kurai raksturīga zema oglekļa emisija. Vienlaicīgi tas palīdzēs mazināt Eiropas atkarību no importētās enerģijas, kas ir tikpat nozīmīgs ieguvums kā to pierāda nesenā dabasgāzes krīze. Ja par mērķi nosaka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 20 % vai 30 % un citas attīstītās valstis pieņems šo samazināšanu saskaņā ar starptautisku nolīgumu, mēs nešaubīgi ieņemsim mērķtiecīgāku nostāju nekā jebkura cita valsts vai valstu grupa. Mēs pārējai pasaulei sniedzam piemēru, kas dos pozitīvu dinamiku starptautiskajās sarunās.
Pirms debates tiek vērstas uz starptautiskajām sarunām, es gribētu īsumā komentēt problēmu, kas ziņojumā uzsvērta ne bez pamata. Ziņojumā ietverti vērtīgi priekšlikumi par to, kā rīkoties, lai dabiskos resursus varētu izmantot efektīvāk un lietderīgāk, tā samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas un ietaupītu enerģiju.
Pagājušajā gadā Komisija aizsāka darbību šai virzienā, apstiprinot rīcības plānu ilgtspējīgai ražošanai un patēriņam. Ar papildu pasākumiem, kas nesen pievienoti pasākumu kopumam klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, tā ir pilnveidojusi rīcību enerģijas taupīšanai un efektīvākai izmantošanai. Lai notiek kas notikdams, bet vēl ir daudz darāmā, lai panāktu dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un bez šaubām milzīgas iespējas, kā enerģiju izmantot efektīvāk. Uzskatāms piemērs ir Komisijas nesen iesniegtais priekšlikums par ēku energoefektivitāti. Šajā sektorā ir jāsasniedz vairāki mērķi, jo tas ne vien sniegtu nozīmīgu ieguvumu enerģijas taupīšanas un klimata aizsardzības jomā, bet vienlaicīgi arī radītu darbavietas un veicinātu tehnoloģisko jauninājumu attīstību.
Šodien vairāk kā jebkad agrāk ir nepieciešams sekmēt un stiprināt mūsu ekonomiku, veicot pasākumus, lai paātrinātu videi draudzīgu tehnoloģiju pārņemšanu un izmantošanu, tā radot vidi nepiesārņojošas darbavietas. Vienlaicīgi radīsies būtiskas iespējas mūsu ārējai tirdzniecībai, jo vidi nepiesārņojošu tehnoloģiju tirgus strauji paplašinās. Ņemot to vērā, Komisija pagājušā gada decembrī cita starpā ierosināja noteiktus pasākumus Eiropas ekonomikas atjaunošanas plāna programmas ietvaros.
Attiecībā uz starptautiskajām sarunām par klimata pārmaiņām pasākumu kopums klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā nešaubīgi ir stiprinājis mūsu argumentus un pūles, lai pārliecinātu starptautiskos partnerus, ka iesaistīšanās efektīvos pasākumos ir ne tikai nepieciešama, bet arī iespējama. Nav šaubu - starptautiskās pārrunas būs ļoti smagas daļēji dēļ fakta, ka tās ir tik sarežģītas. Tomēr es ticu, ka Kopenhāgenā būs iesējams panākt vienošanos. To var panākt, un tas ir jāizdara. Mēs nevaram zaudēt laiku. Šis ir politiskās gribas jautājums, un esmu pārliecināts, ka šī griba pastāv.
Tagad, kad starptautiskās sarunas kļūst intensīvākas, Komisija pagājušā nedēļā pieņēma paziņojumu, kurā ietverta tās nostāja sarunu svarīgākajos jautājumos. Galvenokārt attīstītās valstis tiek aicinātas uzņemties vadošo lomu. Amerikas Savienotās Valstis pauž pozitīvu nostāju, jo - kā iepriekš minēja Čehijas ministrs - prezidents Barack Obama ir apsolījis, ka ASV aktīvi iesaistīsies starptautiskajās sarunās. Viņš ir arī paziņojis par siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas izveidi ASV un emisiju samazināšanu līdz 2050. gadam par 80 % salīdzinājumā ar 1990. gadu.
Tas viss ir vērtējams pozitīvi, taču mēs vēlamies redzēt šīs ieceres īstenojamies praksē pietiekami drīz, patiesībā - jau šogad, jo gada beigās mums Kopenhāgenā jāpanāk vienošanās, turklāt Amerikas Savienotajām Valstīm ir saistības, un saskaņā ar Barack Obama paziņojumu ASV kopā ar ES būs jāsniedz izšķirošs ieguldījums, lai Kopenhāgenā varētu panākt vienošanos. Mēs viennozīmīgi atbalstām ASV uzsāktās debates, kuru iznākumā notiks dažādi būtiski pasākumi cīņai pret klimata pārmaiņām. Uzskatāms piemērs ir nesen minētie pasākumi saistībā ar automobiļiem.
Eiropas Komisijas paziņojumā apstiprināts mērķis attīstītajās valstīs kolektīvi samazināt emisijas par 30 % un definēts jēdziens par pasākumu salīdzināmību. Salīdzināmībai būs izšķiroša nozīme, lai sasniegtu ekoloģiskos mērķus un nodrošinātu nosacījumus godīgai konkurencei. Komisija ir ierosinājusi vairākus kritērijus salīdzināmības noteikšanai.
Kaut gan līdzīga veida un vēriena pasākumi kā attīstītajās valstīs nav pieprasīti, attīstītajās valstīs ir būtiski nodrošināt to turpmāku rīcību, lai valstīm nepieciešamā ekonomiskā attīstība būtu saistīta ar mazākām oglekļa dioksīda emisijām. Lai sasniegtu mērķi ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, neļaujot tam pārsniegt 2ºC līdz 2050. gadam, attīstītajām valstīm būs jāierobežo emisiju palielināšanās rādītājs, lai tas būtu par 15-30 % zemāks nekā rādītājs, kas tiktu reģistrēts, ja šīs valstis necenstos samazināt emisiju līdz 2020. gadam. Atsevišķu attīstīto valstu pasākumu apjoms noteikti būs atkarīgs no to ekonomiskās attīstības līmeņa un resursiem. Tas nozīmē, ka mēs acīmredzot drīzāk sagaidīsim rezultātus no ekonomikas sistēmām ar strauju attīstību nekā no citām.
Mēs visi zinām, ka nesasniegsim vēlamos rezultātus Kopenhāgenā, ja nespēsim palielināt investīciju apjomu, nodrošināt lielāku finansējumu emisiju samazināšanai un pielāgoties. Protams, pat attīstītajās valstīs daļu no nepieciešamajām investīcijām nodrošinās dažādu valstu privātais sektors, bet vienu trešdaļu saskaņā ar Komisijas aprēķiniem segs oglekļa dioksīda tirgus. Turklāt daļa ir jāfinansē valstij, un mums jāizpēta veidi, kā nodrošināt šos valsts līdzekļus. Tas nav patīkams temats brīdī, kad valda ekonomiskā krīze. Tomēr mums ir jābūt sagatavotiem un jāizvirza argumenti šīm debatēm, paturot prātā, ka, neko nedarot, izmaksas būs daudz augstākas nekā izmaksas par jebkuriem pasākumiem.
Beidzot Komisijas paziņojumā uzsvērts pasaules oglekļa dioksīda tirgus nozīmīgums un atbilstošas tirdzniecības sistēmas izveides nozīme starp ESAO valstīm līdz 2015. gadam, lai gan ir ierosināts, ka ekonomiski spēcīgākajās jaunattīstības valstīs to var atlikt uz vēlāku laiku līdz 2020. gadam.
Šīs ir galvenās idejas, kas paustas Komisijas ziņojumā, un es esmu ļoti ieinteresēts dzirdētu jūsu viedokli par tām. Starptautiskās sarunas turpinās uzņemto tempu, un no mūsu puses šogad nepieciešams intensīva diplomātiskā darbība. Es atzinīgi novērtēju jūsu ieguldījumu šajos nozīmīgajos centienos.
Romana Jordan Cizelj
PPE-DE grupas vārdā. - (SL) Klimata pārmaiņas ir plaša joma, un es gribētu piekrist referenta sacītajam, ka mums, Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas locekļiem, bija jāatrod novatoriski veidi, lai aptvertu visu šīs jomas apmēru un saturu. Taču tagad, kad mūsu darbs ir paveikts, es varu apliecināt, ka mūsu rīcībā patiešām bija pietiekami daudz iespēju apmainīties atšķirīgiem viedokļiem un uzskatiem un izvirzīt dažādus priekšlikumus turpmākām darbībām. Mums reizēm bija diezgan enerģiskas diskusijas tieši dažādo viedokļu dēļ. Tādējādi ziņojumā iekļauts plašs viedokļu spektrs un piedāvāti daudzi derīgi priekšlikumi, bet tiek dota arī iespēja saskaņot mūsu turpmāko rīcību pastāvīgajās komitejās attiecībā uz dažādu sektorpolitiku izstrādi. Es personīgi uzskatu, ka būtu lieliski, ja mēs turpinātu šo konkrēto metodi.
Tādās iepriekš minētās jomās kā enerģētikas, transporta un rūpniecības nozare noteikti paveras lielākās iespējas rīcībai, bet arī citas nozares izrādījās svarīgas, un te es vēlos minēt lauksaimniecību, liellopu selekciju, ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, kā arī ES attīstības programmas politiku attiecībā uz trešām valstīm.
Mūsu pāreja uz zemas emisijas sabiedrību noteikti būs iespējama, ja turpināsim veikt ieguldījumus pētniecībā un paātrināsim attīstības un jauninājumu ieviešanas tempu un īstenosim citus Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus. Bet ar to vien nepietiks. Ir jāmaina arī mūsu dzīvesveids, taču tas būs iespējams tikai tad, ja iedzīvotāji sāks uzskatīt vides aizsardzību par patiesu vērtību. Šai sakarā mums jāsasniedz daudz vairāk, veicinot informēšanas kampaņas un izpratnes veidošanu.
Tāpat es piekrītu komentāriem par finanšu krīzes un klimata pārmaiņu savstarpējo saistību. Tomēr pat te rodama iespēja, un nav pamata bažām, ka klimata pārmaiņas tiek uzskatītas mazsvarīgākas par finanšu krīzi, jo mūsu pasākumi atdzīvināt ekonomiku ir jāplāno tā, lai veicinātu noturīgu attīstību nevis tikai patērētāju pirktspēju.
Tā kā mūsu mērķis ir ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu, noteikti nepieciešams rīkoties starptautiskā līmenī. Šai ziņā Eiropai jāizveido un jāpadziļina dialogs ar attīstītajām valstīm, jo mums kopīgiem spēkiem ir jāsamazina un jānovērš pagātnē radīto emisiju slogs, vienlaicīgi rēķinoties ar jaunattīstības un nabadzīgākajām valstīm un nodrošinot atbalstu to ilgtspējīgai attīstībai pat tad, ja par to jāmaksā augstāka cena.
Nobeigumā es vēlos paust gandarījumu par referenta Karl-Heinz Florenz atklātumu, kuru viņš izrādīja mūsu darbā.
Dorette Corbey
PSE grupas vārdā. - (NL) Vispirms es gribētu izteikt dziļāko pateicību Karl-Heinz Florenz par pilnīgo nodošanos darbam un apņēmību, ar kuru viņš izstrādājis ziņojumu. Manuprāt, šis ziņojums, kurā iekļauti gandrīz 200 ieteikumi, ir vispusīgs un noderīgs. Tajā ietvertas vērtīgi ieteikumi, kas varētu būt iedvesmas avots nākamajam Parlamentam, dalībvalstu parlamentiem un vietējām varas iestādēm.
Es vēlētos minēt piecas galvenās tēmas, kas mūsu grupai ir patiešām svarīgas. Pirmkārt, šai ziņojumā norādīts, ka klimata pārmaiņas ir vispārējas un ietekmē visas jomas - ne tikai rūpniecības, transporta un enerģētikas nozari, kurām mēs jau esam izstrādājuši noteikumus, bet arī lauksaimniecības, veselības, zinātnes un tehnoloģiju, IKT, izglītības nozares, augsnes, ūdens un zemes izmantošanu. Visām šīm jomām ir nepieciešama vislielākā uzmanība un efektīvs risinājums.
Otrkārt, klimata pārmaiņu politikai ir jābūt sociālam aspektam un jāpauž solidaritāte. Mums jārisina problēmas attiecībā uz nodarbinātību, ienākumiem un energodeficītu. Ir jāzina, kā varēsim samaksāt par jaunajām tehnoloģijām un kas segs šos izdevumus. Mēs gribam zināt, cik jaunu darbavietu tiks radīts un vai kādas tiks zaudētas. Mēs pieprasām pārkvalificēšanās programmas jaunajiem "zaļo” vēlēšanu iecirkņu darbiniekiem. Ir grūti saglabāt politisko atbalstu klimata pārmaiņu politikai, ja nav nodrošināts maksimāls sociālais atbalsts.
Trešā galvenā tēma ir saistīta ar ekonomisko krīzi, kurai vajadzīgs vispusīgs risinājums. Green New Deal ir kļuvusi par koncepciju, kuru mēs pilnībā atbalstām. Ir vajadzīgi prāvi ieguldījumi. Atbalsta pasākumiem bankām un uzņēmumiem vajadzētu būt ilgtspējīgiem. Lielāku prioritāti ir jāpiešķir ieguldījumu veikšanai Austrumeiropas ēkās un dzīvojamo māju rajonos, jo tādējādi tiks veicināta nodarbinātība, energodrošība un klimats.
Ceturtā galvenā tēma ir lauksaimniecība. To parasti neapspriež, runājot par klimatu. Bet šodien esam uzskatāmi parādījuši, ka tas patiesībā ir vajadzīgs un šī tēma ir ļoti pretrunīga. Mēs esam plaši apsprieduši jautājumu, vai lauksaimniecībai nepieciešams uzlikt saistošus mērķus, un esam vienisprātis, ka tas būtu nopietni jāapsver. Tāpat ir skaidrs - lauksaimniecība ne vien izvirza problēmu, bet piedāvā arī risinājumus. Stabila lauksaimniecība, efektīva zemes un piemērota biomasas izmantošana varētu sekmēt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu.
Visbeidzot, mūsu izvirzītā piektā galvenā tēma ir iedzīvotāju iesaistīšana. Tam nepieciešams nodrošināt informāciju un pārredzamību. Ja vēlamies mainīt mūsu, patērētāju izturēšanos, ir skaidri jāzina, kuri produkti rada lielu siltumnīcefekta gāzu apjomu, un attiecīgi jāpielāgo patēriņa modeļi. Tas, protams, nav vienkārši, bet, kā pirms brīža izteicās Karl-Heinz Florenz, klimata pārmaiņu problēmu nevar atrisināt ar pāris tehniskām viltībām. Mums katrā ziņā jācenšas darīt visu iespējamo, lai cīņā pret lielākajiem izaicinājumiem iesaistītu pēc iespējas vairāk iedzīvotāju. Šai ziņā ļoti vērtīgi ir vietēja mēroga pasākumi. Bezmaksas enerģētiskie auditi, kvalitatīvāks publiskais transports, kā arī vietēja un reģionāla mēroga pārtikas ražošana. Kopīgiem spēkiem mēs varam sasniegt daudz.
Šis pasākumu kopums dod iemeslu optimismam. Siltumnīcefekta gāzes iespējams samazināt - tas sekmē jauninājumus, ekonomisko izaugsmi, labāku enerģijas piegādi, kvalitatīvāku pārtikas ražošanu, vairāk nodarbināto un stabilāku klimatu. Esmu parādā pateicību kolēģiem deputātiem, kuri devuši ieguldījumu tā visa veicināšanā.
Chris Davies
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, šo debašu laikā mums no paslēptuves uzglūn bubulis, kuru nevēlamies redzēt. Par to nav rakstīts šajā ziņojumā, bet Komisijas visaptverošajā stratēģijā klimata pārmaiņu nolīguma panākšanai Kopenhāgenā tas tiek pieminētas tikai īsumā. Tas ir fakts, ka iedzīvotāju skaits pieaug vēl nebijušā un nepastāvīgā apmērā. Daudzi no mums vēl piedzīvos brīdi, kad iedzīvotāju skaits uz mūsu planētas būs trīskāršojies. Apdzīvotība turpina palielināties par 200 000 iedzīvotājiem dienā jeb 80 miljoniem gadā.
Kādēļ Ķīnai katru nedēļu nepieciešama jaunas ar akmeņoglēm darbināmas spēkstacijas? Jo tās iedzīvotāju skaits pēdējo 50 gadu laikā ir dubultojies un turpina strauji pieaugt, bet pieprasījums pēc enerģijas aug līdz ar to, un Ķīnas iedzīvotāji ar pilnām tiesībām vēlas to, kas mums ir rietumos. Ministrs šodien lido uz Indiju. Tur iedzīvotāju skaita palielināšanās ir vēl straujāka, un arī viņi enerģiju iegūst no akmeņoglēm.
Bet dabas resursi uz mūsu planētas nav bezgalīgi. Mums ir jāpalēnina un jāmaina iedzīvotāju skaita pieaugums. Tas ir jādara absolūti brīvprātīgi, un nedrīkstam aizmirst, ka attīstītās valstis izraisa daudz lielākas klimata pārmaiņas nekā jaunattīstības valstis.
ANO Iedzīvotāju fonds apstiprina, ka pasaulē ik minūti paliek stāvoklī 380 sievietes, no kurām katrai otrajai tas noticis neplānoti. Pretapaugļošanās līdzekļi ir jāpadara pieejami ikvienam. Sievietēm ir nepieciešama kontrole pār viņu reproduktīvo veselību - tas ir atzīstams par daudz labāku kā nedroši aborti.
Medicīnas resursiem vajadzīgi uzlabojumi, lai sievietes varētu atlikt dzemdēšanu, taču šis jautājums galvenokārt ir jāiekļauj politiskajā darba kārtībā. Valdībām ir jānosaka mērķi iedzīvotāju skaita stabilizēšanai vai samazināšanai. Atzīstot iedzīvotāju skaita pieauguma nozīmīgumu, mēs varam sākt rīkoties. Ja to nedarīsim, tad nevarēsim atrisināt klimata pārmaiņu problēmu un nodrošināt ilgtspējīgu attīstību.
Liam Aylward
UEN grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos izteikt atzinību Karl-Heinz Florenz par viņa pūlēm un atdevi, izstrādājot šo ziņojumu, un viennozīmīgi arī par viņa spēju uzklausīt un izprast dažādos un atšķirīgos viedokļus.
Pats svarīgākais ir tas, ka nopietnās ekonomikas lejupslīdes laikā mēs kā likumdevēji strādājam pie videi draudzīgu tehnoloģiju ieviešanas. Ja no vārdiem ķersimies pie darbiem, radot stingru, efektīvu un saskaņotu stratēģiju - iesaistot valdības, NVO, akadēmiskās organizācijas, uzņēmumus, progresīvus domātājus, - tad ar dažādo atjaunojamo enerģijas avotu palīdzību varam kļūt par pasaules līderiem. Mums ir jāsamazina birokrātija, jāatbalsta MVU un tehnoloģiju attīstītāji.
Tirgus pastāv. Tiesiskais regulējums ir skaidrs. Esam noteikuši mērķus saistībā ar atjaunojamiem enerģijas avotiem. Lai gan finanšu līdzekļi ir nepietiekami, tiem ir izšķiroša nozīme tehnoloģiju izstrādē un speciālo zināšanu saglabāšanā. Bankām un ieguldītājiem būs jāuzņemas risks, lai varētu uzsākt videi draudzīgu tehnoloģiju izmantošanu. Ja iesaistīsimies tirgū, gūsim ilglaicīgu labumu. Pieaugs nodarbinātība un labklājības līmenis. Ja izniekosim dārgo laiku, tad zaudēsim iespēju, bet citas valstis labprāt aizpildīs šo robu.
Īrija, piemēram, okeāna viļņu tehnoloģiju ziņā varētu kļūt tikpat noteicoša kā Somija ar tās mobilo telefonu tehnoloģijām. Meteoroloģiskie laika apstākļi un novietojums pie Atlantijas okeāna mums piedāvā neapstrīdamas iespējas. Ir pieejama patentēta tehnoloģija. Mums ir uz vietas pieejamas speciālas zināšanas un mērķi tiesiskas sistēmas izveidei. Tirgus ir brīvs, tādēļ šī ir lieliska iespēja radīt darbavietas, samazināt cenas par elektrību, nodrošināt enerģiju un samazināt oglekļa emisiju, nemaz nerunājot par ieņēmumiem no patentiem.
Tagad ir jāatbalsta mūsu uzņēmumi, kas darbojušies vairāk kā desmit gadus, lai tiktu tik tālu. Tie ir uzņēmušies risku, un tagad mums tie ir jāatbalsta ar lielāku finansējumu. Vilcināšanās šai ziņā būtu saistīta ar zaudējumiem. Videi draudzīgas tehnoloģijas ir mūsu nākotne. Nu mums ir dota iespēja, tādēļ izmantosim to!
Rebecca Harms
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos pateikties Karl-Heinz Florenz, jo īpaši par viņa pacietību pārrunu laikā. Ziņojuma apjoms liecina par neskaitāmajiem jautājumiem, ar kuriem saskārāmies.
Tomēr vienlaicīgi es gribētu arī jautāt, cik ilgtspējīgs ir nolīgums, par kuru šī gada sākumā bija rakstīts ziņojumā? Es skaidri atceros Starptautisko konferenci par klimata pārmaiņām Poznaņā un Eiropas pārstāvju nepārliecinošo izturēšanos, jo viņi bija aizņemti ar to, lai ierobežotu Bali starptautiskajā sarunu kārtā izteiktos godkārīgos solījumus un godkārīgos vēstījumus, kā arī iesākušās finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ censtos piešķirt mazāku nozīmi klimata politikai.
Es ticu, ka nākamgad tiks pieņemts lēmums, vai mēs, apzinoties klimata pārmaiņu ietekmi, patiešām esam gatavi mainīt - kā patlaban visu laiku solām - mūsu saimniekošanas veidu, pie kura esam pieraduši rūpniecības valstīs. Es uzskatu, ka pagaidām vēl neesam izlēmuši, vai tiešām centīsimies īstenot ilgtspējību.
Ban Ki-Moon un Achim Steiner Poznaņā sevišķi īpaši ieteica visus dalībvalstu veiktos pasākumus saistībā ar ekonomiskās stimulēšanas plāniem un palīdzības sniegšanu bankām apvienot ar programmām nabadzības novēršanai jaunattīstības valstīs un briesmīgo klimata pārmaiņu seku apkarošanai attīstītajās valstīs, kā arī visaptverošiem klimata aizsardzības un jaunas enerģijas politikas izveides pasākumiem.
Pieļauju, ka Eiropas līmeņa tiesību aktos šai ziņā tiks izveidots jauns pamats. Nekādā gadījumā vēl nav pārliecības, ka Eiropa virzās uz mūsdienīgu sabiedrību, kurā pastāv energoefektivitāte un atjaunojamas enerģijas avoti. Runa vēl aizvien ir par lēmuma pieņemšanu - vai turpināsim izmantot akmeņogļu un kodolenerģijas maisījumu jeb pāriesim uz jaunām un pretenciozām metodēm? Lai gan man trūkst pārliecības, es tomēr ceru, ka mēs turpināsim risināt šo problēmu tikpat konstruktīvi kā Klimata pārmaiņu pagaidu komitejā.
Jens Holm
GUE/NGL grupas vārdā. - (SV) Pēc vairāk nekā astoņpadsmit mēnešu ilga darba mēs beidzot atrodamies te, lai pieņemtu lēmumu sakarā ar šo rezolūciju par klimata pārmaiņām. Es gribētu īpaši izcelt trīs lietas.
Ilgtermiņa piesārņojuma samazināšanas plānus - 3. punktā mēs pieprasām emisiju samazināšanu Eiropas Savienībā līdz 2020. gadam par 25-40 % un līdz 2050. gadam par vismaz 80 %. Tas ir apsveicami un nozīmē, ka nosakām tālejošākus mērķus par tiem, kuri iekļauti pagājušā gada ES klimata pārmaiņu programmā.
Mēs arī pieprasām veikt pasākumus gaļas rūpniecības jomā. Saskaņā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) ziņojumu "Lopkopības garā ēna” gaļas rūpniecības nozare ir atbildīga par 18 % pasaulē radītās emisijas. Mēs to esam izskatījuši šajā ziņojumā un pieprasām samazināt gaļas patēriņu. Tas ir drosmīgs un lielā mērā vēsturisks lēmums no tāda Parlamenta puses, kas parasti labprātāk atbalsta šīs nozares subsidēšanu, taču ir jākaunas, ka Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un sevišķi Eiropas Demokrātu grupas vēlas balsot par šo prasību atcelšanu. Tāpat kā runājām par transporta ierobežošanu, ir jāuzdrošinās arī pateikt, ka pašreizējais augstais gaļas patēriņš nav ilgtspējīgs.
Atļaujiet atgādināt, ka gaļas rūpniecība patiesībā ir galvenais iemesls Amazones lietus mežu iznīcībai, kuru izraisa ganību platību ierīkošana un lopbarības ražošana. Liela daļa no šīs lopbarības sojas veidā tiek eksportēta uz Eiropu. Tas nav ilgtspējīgi.
Vēl viena problēma ir transportlīdzekļu ražošanas nozare. Laika posmā no 1990. līdz 2005. gadam Eiropas transportlīdzekļu ražošanas nozares radītā emisija ir palielinājusies par 32 %. Sabiedriskā transporta un citu videi draudzīgu transporta veidu jomā nepieciešami ievērojami ieguldījumi. Automobiļi, kas izmanto fosilo kurināmo, ir jānomaina pret elektriskiem automobiļiem un varbūt nākotnē - ar ūdeņradi darbināmiem transportlīdzekļiem. Mums ir sev jāpavaicā, cik ilgtspējīga ir tāda situācija ar visiem šiem transporta veidiem. Vai mums tā vietā nevajadzētu atbalstīt vietēja mēroga ražošanu un patēriņu?
Nobeigumā es vēlos izteikt brīdinājumu attiecībā uz grozījumu Nr. 12 un 28, kuros pieprasīts pavairot kodolenerģijas apjomu. Ja šos grozījumus pieņems, manis pārstāvētā grupa nevarēs atbalstīt rezolūciju. Tādēļ es jūs lūdzu balsot pret grozījumu Nr. 12 un 28. Es jums pateicos!
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Tā kā liela Rietumeiropas daļa patlaban cieš no liela aukstuma, debatēm par globālo sasilšanu varbūt nav izvēlēts piemērots laiks. Taču ziņojuma virsraksts pasaka priekšā, ka mūsu debates ir par ilgtermiņa pasākumiem. Tāpēc mums nevajadzētu pārāk sapīties īstermiņa pasākumos. Karl-Heinz Florenz galīgais ziņojums ir izrādījies labi pārdomāts un rūpīgi izstrādāts, paužot pozitīvu vēstījumu.
Ir nepieciešama plaša mēroga stingra rīcība, lai samazinātu vai novērstu klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi. Mums vajadzīgi noteikti mērķi laika posmam no 2020. līdz 2050. gadam. Neviens sabiedrības slānis nedrīkst izvairīties no pūļu pielikšanas. Pirms gaidāmās Kopenhāgenas konferences mums ir jāsaglabā mērķi ar plašu pasākumu klāstu to īstenošanai. Šis ziņojums ir īpaši nozīmīgs ieguldījums, lai to sasniegtu.
Roger Helmer
Priekšsēdētāja kungs, pirms 500 gadiem skolotie vīri bija vienisprātis, ka Zeme ir plakana. Trīs gadu desmitus pēc globālās atdzišanas, 70os gados, zinātnieku vidū bija vienprātība, ka mūs piemeklēs jauns ledus laikmets. Viņi maldījās. Tā 1999. gadā visi uzskatīja, ka tūkstošgades datorvīruss izraisīs globālu katastrofu, iznīcinot datorsistēmas visā pasaulē. Ieroču sistēmas izies no ierindas, apstāsies tirdzniecība, lidmašīnas kritīs no debesīm. Viņi maldījās. Nekas tāds nenotika.
Šodien mums stāsta, ka visi ir vienisprātis par cilvēku izraisītu katastrofālu globālo sasilšanu. Arī tas ir maldīgi. Un šai jautājumā nav vienprātības. Mīts par vienprātību ir panikas cēlēju propagandas triumfs, bet zinātniskās literatūras un klimata pārmaiņu zinātnieku atkārtotās aptaujas uzrāda lielu uzskatu dažādību abās debašu pusēs, un daudzi uzskata, ka nekas vēl nav skaidri zināms.
Tiesa - pasaule ir nedaudz sasilusi, kaut gan pēdējo 150 gadu gaitā tas noticis lēni un periodiski, bet tāda situācija pilnībā saskan ar jau konstatētajiem ilgtermiņa dabiskajiem klimata cikliem, kas izraisīja romiešu vislabvēlīgākos laika apstākļus, viduslaiku silto periodu un mazu ledus laikmetu. Ir skaidri pierādījumi, ka paralēli pasaules nelielajai sasilšanai ir sasiluši arī citi Saules sistēmas objekti. Uz Marsa sarukušas ledus kārta, tomēr tajā neviens nemēģina vainot rūpnieciskās emisijas vai pilnpiedziņas transportlīdzekļus.
Patlaban mēs plānojam iztērēt neiedomājamas naudas summas ietekmes mazināšanas pasākumiem, kuri gluži vienkārši neizdosies un, kaitējot ekonomikai, liegs mums pieeju naudas līdzekļiem, kas nepieciešami patiesu vides problēmu risināšanai. Kā teicis britu žurnālists Christopher Booker, panika par globālo sasilšanu ir visu laiku lielākā kopējā attālināšanās no realitātes.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Sākumā es vēlos pateikties par darbu Florenz kungam un, protams, arī komitejas priekšsēdētājam, koordinatoriem un komitejas dalībniekiem.
Šis ziņojums vēlreiz pauž Eiropas Savienības pastāvīgās bažas par klimata pārmaiņām un to ietekmi.
Jaunākais pasākumu kopums ir nesen pieņemtā enerģētikas pakete. Ziņojumā, ko mēs šodien apspriežam, ir atspoguļota tā pati pieeja klimata pārmaiņu apkarošanai un tās pašas Eiropas Savienības izrādītās bažas.
Kā jau minēju, šajā ziņojumā ir iekļauta virkne ieteikumu. Tas ir plašs dažādu pasākumu un priekšlikumu kopums, kurā, savukārt, iekļauti vairāki "ceļveži” dažādām nozarēm - zivsaimniecībai, lauksaimniecībai, ūdens apsaimniekošanai, mežsaimniecībai un tā tālāk. Visi "ceļveži” ved vienā virzienā, taču pasākumi būs jāizstrādā katram atsevišķi.
Taču es runāšu tikai par to, kas, manuprāt, ir vajadzīgā efekta sasniegšanai nepieciešamais pamatprincips. Sastopoties ar klimata pārmaiņām, mums ir jāuzlabo efektivitāte; es uzskatu, ka tam ir jākļūst par visu īstenoto pasākumu pamatprincipu.
Uzlabot efektivitāti nozīmē piešķirt prioritāti tehnoloģiskiem jauninājumiem; tas nozīmē izvirzīt efektivitātes mērķus, piešķirot atbalstu un subsīdijas; tas nozīmē uzsvērt efektivitātes mērķus, piešķirot zināmus fiskālus atvieglojumus, un tā tālāk. Vienīgais veids, kā būt reāli efektīvie, ir uzlabot efektivitāti.
Guido Sacconi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Deputāti, kuri runāja pirms manis, labi parādīja, kā mums ir izdevies apvienot ļoti atšķirīgus viedokļus, kuri ir sakausēti kopējā projektā.
K. H. Florenz ziņojumā, kas pelna atzinību par šīs vienprātības panākšanu, uzmanīgi ieklausoties visos viedokļos, ir runa par enerģijas pārveidošanu un ražošanas sistēmu, dzīvesveida un patēriņa vispārēju maiņu. Tas ir vairāk nekā tikai filozofisks paziņojums, un mēs zinām, ka viegli nebūs, bet ir paredzēta pakāpeniska tuvināšanās. Piemēram, mantojumā, ko mēs atstājam nākamajam Parlamentam ir norādes par to, ko mēs uzskatām par nākamā parlamentārā sasaukuma darba prioritātēm Kopenhāgenas klimata konferences priekšvakarā un pēc tam.
Tomēr es gribētu pievērsties saturam. Uzskatu par pienākumu vispirms pateikties šī darba galvenajiem darītājiem - sekretariāta darbiniekiem. Esmu apkopojis statistiku par mūsu darbu. Lai jums būtu priekšstats par viņu darba nozīmi, pietiek pateikt, ka viņi organizēja astoņas tematiskās sesijas ar sešdesmit pasaules vadošajiem ekspertiem.
Tagad, un tas ir vissvarīgākais, es gribētu izteikt aicinājumu, tas ir, paust cerības jaunajam Parlamentam. Priekšsēdētāj Pöttering kungs! Jūs pats izteicāt pārliecību, ka likme uz šo komiteju atmaksāsies, kaut gan, taisnību sakot, tā nesaņēma vispārēju Parlamenta atbalstu izveides laikā pirms 18 mēnešiem. Jūs vērsāties pie Parlamenta divos atsevišķos gadījumos, parādot jūsu personīgo atbalstu šim jautājumam un mūsu uzdevumam, un tādēļ es uzrunāšu jūs tieši, ja atļaujat. Būtu kauns, ja nākamais Parlaments neizveidotu līdzību instrumentu nākamo parlamenta pilnvaru laikā arī tādēļ, ka pa šo laiku daudzu valstu parlamenti un valdības ir pārstrukturizējuši darbu, uzskatot klimata pārmaiņas par atsevišķu jomu. Tādēļ es ceru, ka nākamais Parlaments neatgriezīsies pie stingra dalījuma principa, kad saistītas jomas tiek atdalītas dažādās komitejās, bet gan, ņemot vērā mūsu ieteikumu, sagatavosies ilgam darbam virzībā uz zemākas oglekļa emisijas ekonomiku.
Vittorio Prodi
- (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es gribētu pateikties Florenz kungam par veikto darbu.
Beidzot mēs esam nonākuši pie balsojuma par šo ziņojumu, kurā atspoguļots Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas 18 mēnešu darbs. Es personīgi gribētu apgalvot, ka tas ir panākums, lai arī pieticīgs. Panākums tādēļ, ka Parlaments parādīja sevi kā vienu no visātrāk reaģējošām iestādēm, sagādājot ad hoc instrumentu - pagaidu komiteju - datu un ideju apkopošanai jautājumā, kas skar mūs visus un kura ietekmi mēs jūtam kopā gan tagad, gan nākotnē. Pieticīgs panākums, jo par spīti mūsu pūlēm un dalībnieku un veikto pētījumu kvalitātei rezultātam vēl pietrūkst nedaudz no tā, kam vajadzētu būt rezolūcijā par šo tematu.
Klimata pārmaiņas, kā esmu daudzreiz teicis, ir neatliekams un nopietns jautājums, un tam ir vajadzīgi mērķtiecīgi un efektīvi instrumenti. Galvenais apsvērums, kādēļ tika izveidota šī komiteja, bija iegūt saskarsmes punktu starp tādām politikas nozarēm, pret kurām vienmēr bijusi pārāk nošķirta attieksme. Ceru, ka šis saskarsmes punkts nezudīs nākamajā Parlamentā un šis Parlaments arī turpmāk būs iesaistīts Kopenhāgenas sarunās.
Mums ir vajadzīga globāla vienprātība, un tādēļ mums ir jāspēj kaut ko piedāvāt galvenokārt attīstības valstīm. Pašlaik joprojām trūkst vienlīdzīgu noteikumu, kas pārliecinās attīstības valstu iedzīvotājus pievērsties šai politikai. Tā ir savā ziņā pārāk koncentrēta uz Eiropu un arī savā ziņā sadalīta. Mēs aplūkojam pārmaiņas dzīvesveidā. Politiskā ziņā mums ir jāizsaka priekšlikumi, kas vērsti, pirmkārt, uz šo politiku un pēc tam uz mūsu dzīvesveida pakāpenisku dematerializāciju, jo citādi tas nebūs ilgtspējīgs.
Alessandro Foglietta
- (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Izsaku cieņu priekšsēdētājam Florenz kungam. Es saucu viņu par priekšsēdētāju, es to daru aiz cieņas un ievērojot uzticību, kuru viņš vienmēr parādījis mūsu Parlamentam.
Pieņemot klimata un enerģētikas normatīvo aktu paketi, Eiropas Savienība izveidoja tiesisku sistēmu, kas dod tai īstās pilnvaras uzņemties vadošo lomu. Uzskatu plašums, ko nesen parādīja ASV jaunā administrācija, ļauj cerēt uz turpmākiem kopīgiem pienākumiem kopā ar Amerikas Savienotajām Valstīm, apturot klimata pārmaiņu radītās sekas.
Tomēr šīs ierosmes pilnīgu izdošanos noteikts visu attīstības valstu, piemēram, Ķīnas un Indijas, tautsaimniecību iesaistīšana. Kā paziņoja Ķīnas vides ministrs, tiekoties ar Klimata pārmaiņu pagaidu komiteju, tas būs iespējams tikai ar spēcīgu atbalstu no bagātākām valstīm atbilstīgu finanšu līdzekļu veidā, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību.
Šajā jomā ir panākts progress ar Poznaņas konferenci un lēmumu izmantot pielāgošanas fondu, un arī ar EUR 50 miljoniem pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, kas piešķirti attīstības valstīm, atbalstot zaļo tehnoloģiju izveidi visā pasaulē.
Mums ir jānodrošina, lai Kopenhāgena kļūtu par pagrieziena punktu attiecībā uz spēcīgāku tautsaimniecību kopējo apņemšanos izveidot fondu, kas garantē finansējuma pastāvīgu plūsmu attīstības valstu ilgtspējīgai attīstībai. Tikai ar starptautiskā līmenī pieņemtu saistību palīdzību, pievienojoties arī attīstības valstīm, mums izdosies pasargāt vidi no nelabvēlīgas ietekmes, vienlaikus aizsargājot Eiropas uzņēmumu konkurētspēju no šīs ietekmes un vides dempinga sociāli ekonomiskajām izmaksām pasaules tirgū.
Caroline Lucas
- Priekšsēdētāja kungs! Pievienoju arī savu pateicību par šo ziņojumu Florenz kungam, tomēr es domāju, ka starp visiem šiem apsveikumiem referentam un komitejai mums ir atklāti jāatzīst daži sausi fakti: ES joprojām dara pārāk maz un pārāk vēlu.
Neceru iemantot popularitāti, to sakot, bet mums ir jāmēra ES panākumi nevis salīdzinājumā ar citu valstu izdarīto, bet gan salīdzinājumā ar to, kas ir jāizdara. Salīdzinājumā ar šo mēru mēs joprojām ciešam neveiksmi.
Mēs ciešam neveiksmi, nepiešķirot šīm debatēm pietiekamu vērienu. Jaunākie zinātnes dati apgalvo, ka mums ik gadu ir jāsamazina emisija par aptuveni 9 %. Šajā ziņojumā un ES klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketē nospraustie mērķi vienkārši nav pietiekami vērienīgi.
Mēs ciešam neveiksmi, nepiešķirot šīm debatēm pietiekamu steidzamību. Ja nākamajos astoņos - desmit gados mēs nepavirzīsimies krietni tuvāk nulles oglekļa emisiju ekonomikai, mēs būsim zaudējuši iespēju apturēt visļaunāko klimata pārmaiņu.
Mēs ciešam neveiksmi, nebūdami konsekventi. Šodien mēs runājam par atjaunojamiem enerģijas avotiem un energoefektivitāti. Vakar lielākā daļa Parlamenta pieņēma A. Laperrouze ziņojumu, kurā lepni uzsvērta ogļu nozīme Eiropā.
Mēs ciešam neveiksmi, radot iespaidu, ka debatēs par klimata pārmaiņām ir runa par atteikšanos no lietām, par iztikšanu bez lietām. Mums ir jārīkojas daudz labāk, parādot reālu politisku vadību un demonstrējot, ka rīcība klimata pārmaiņu jomā uzlabos mūsu dzīves līmeni. Nav runa par drebēšanu aukstumā ap svecīti alā - ir runa par nākotni, kas var būt labāka un interesantāka nekā šodiena.
Tātad es iesaku jums ideju par zaļa jaunā kursa pieņemšanu Eiropai - tas ir veids, kā risināt gan ekonomisko, gan klimata krīzi ar lielākajiem ieguldījumiem energoefektivitātē un atjaunojamos enerģijas avotos, lai Eiropā radītu miljoniem jaunu, zaļu darbavietu.
Bet tas nav saistīts ar ekonomiskās izaugsmes dzinēja mehānisku iedarbināšanu ,,viss kārtībā” virzienā. Tas ir saistīts ar steidzami vajadzīgo pāreju nevis uz Eiropu, kuras pamatā ir mūžīgi pieaugošais dabas resursu patēriņš, bet gan uz stabilu ekonomiku Eiropai; turpmāk nekādas kopējas kvantitatīvas izaugsmes, bet gan reāla kvalitatīva attīstība. Šīs debates ir jāsāk nekavējoties, un ES ir ļoti labā pozīcijā to sākšanai.
Roberto Musacchio
- (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es gribētu apsveikt Florenz kungu ar labi paveiktu darbu; šis ziņojums ir balva par viņa pastāvīgo klātbūtni, uzmanību un ieguldījumu.
Ziņojumā ir atspoguļots viņa devums komitejas darbā, kuru prasmīgi vadīja Sacconi kungs, un viņš iedziļinājās jautājumos un, galvenais, deva savu daļu Parlamenta ieguldījumā, pieņemot klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketi. Priekšsēdētāj Pöttering kungs! Arī es gribētu jūs aicināt apsvērt, kā mūsu darbs var un kā tam vajag turpināties, tuvojoties Kopenhāgenas konferencei.
Bet pagaidām, runājot par Florenz ziņojumu, manuprāt, būtu kļūda izjaukt tā līdzsvaru ar šobrīd ideoloģiskiem grozījumiem jautājumā par kodolenerģiju. Šie grozījumi ir nesaprātīgi, tie neiekļaujas nekādā citā kontekstā kā vien to ierosinātāju prātos un maina mūsu kopējo nostāju. Taču es gribētu lūgt kolēģus apsvērt iespēju iekļaut manis iesniegto grozījumu par klimata pārmaiņu saistību ar ūdeni. Manuprāt, tā ir vērtīga joma, ņemot vērā uzmanību, kādu tai velta tādas starptautiskas organizācijas kā Klimata pārmaiņu starpvaldību padome un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma, kuras ir norādījušas, ka šī joma ir izšķiroši svarīga nākotnei, un arī ņemot vērā drīzo Pasaules ūdens forumu Stambulā.
Jim Allister
- Priekšsēdētāja kungs! Es gribu pacelt šaubu un piesardzības balsi šajās neapvaldītajās debatēs par klimata pārmaiņā, jo īpaši tāpēc, ka tās varētu skart pārtikas ražošanu. Mums stāsta, ka 2050. gadā iedzīvotāju skaits pasaulē būs palielinājies līdz deviņiem miljardiem, un tādējādi attiecīgi jāpalielina arī pārtikas ražošana. Bet šajā klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketē ir prasība samazināt emisiju, kas, ja to izpildīs, samazinās pārtikas ražošanu tad, kad mums tā būs visvairāk vajadzīga.
Es runāju konkrēti par mērķiem metāna un slāpekļa(I) oksīda emisijas jomā un par uzbrukumu gaļas un piena ražošanai. Šos samazināšanas mērķus nav iespējams sasniegt, ievērojami nesamazinot pārtikas ražošanu. Esot izvēles priekšā - pabarot pasauli vai vilkt ķeksīšus klimata pārmaiņu labošanas lodziņos, - baidos, kā es nostāšos veselā saprāta un nepieciešamības pusē.
John Bowis
- Priekšsēdētāja kungs! Tagad mēs dodamies uz Kopenhāgenu, un mana godājamā drauga lieliskais ziņojums ir labs - ja drīkstu tā teikt - ceļvedis vai dzelzceļa karte, kas rāda, kā tur nokļūt.
Divdesmit procenti līdz 2020. gadam bija sākums - bet tikai sākums. Klimata pārmaiņu pasākumu pakete, kuru mēs pieņēmām, iespējams, varēja būt labāka, taču tas bija sākums, tas bija solis uz priekšu. Tagad, mainoties Amerikas Savienoto Valstu administrācijai, mēs ilgāk vairs nevaram slēpties aiz Amerikas Savienoto Valstu atteikuma sadarboties. Līdz ar Barack Obama prezidentūru mums paveras iespēja pārtraukt vārdu apmaiņu un sākt ideju apmaiņu. Mēs dzirdam, ka tikšanās notiks 2009. gada 6. martā. Nākamajā nedēļā mēs būsim atkal šeit, un es ceru, ka mums būs Padomes paziņojums par Vašingtonas tikšanās rezultātiem. Kopā ar Amerikas Savienotajām valstīm mēs tagad varam pāriet uz 30 % mērķi vai vairāk.
No šodienas mēs virzāmies uz ekodizainu, šeit tāpat kā visur citur saprotot, ka tas nozīmē ārkārtīgi lielas iespējas inovācijai un darbavietu radīšanai. Mums ir jāpāriet pie kuģniecības un lauksaimniecības emisijām. Komisārs minēja, ka steidzami vajadzīgas sarunas ar attīstības valstīm, kurām ir zemi ienākumi. Tās tiks izpostītas, taču šī problēma nerodas viņu vainas dēļ. Salas pazudīs zem viļņiem; jau plosās malārija, elpceļu slimības, ādas vēzis un redzes problēmas. Postījumi skars lauksaimniecību. Šīm valstīm ir jārīkojas, taču tām ir vajadzīga mūsu palīdzība.
Zinātnieki, bez šaubām, var maldīties tāpat kā politiķi, ka mēs to pieredzējām gadījumos ar Thabo Mbeki un AIDS. Es varu kļūdīties, runājot par iespējamo gripas pandēmiju. Es varu kļūdīties, runājot par globālās sasilšanas iespējamo ietekmi. Taču lielākajai daļai zinātnieku var izrādīties taisnība; lielākajai daļai politiķu var izrādīties taisnība. Un mēs būsim pelnījuši pārmetumus abos gadījumos, ja es un jūs - mēs - nerīkosimies, lai nodrošinātu to, ka nekas ļauns nenotiek.
Riitta Myller
- (FI) Priekšsēdētājas kundze! Sociāldemokrātu ierosme 2007. gada pavasarī izveidot Klimata pārmaiņu pagaidu komiteju tagad dod augļus. Grupu sarunu un diskusiju rezultāts ir jauna, vērienīga ilgtermiņa darba kārtība rīcībai klimata pārmaiņu ierobežošanai. Es gribētu sirsnīgi pateikties par to referentam Karl-Heinz Florenz un ēnu referentiem no visām grupām, kuras lieliski sadarbojās.
Daudzi attiecas skeptiski pret to, vai Klimata pārmaiņu pagaidu komiteja dos pievienoto vērtību Parlamenta darbam. Šodien mēs varam redzēt, kādu labumu dod parlamenta deputāti, kuri uzlūko lietas no cita skatupunkta, strādājot kopā ar pasaules ievērojamākajiem ekspertiem un uzklausot viņus. Tas, kā mēs redzam, dod uzticamus rezultātus.
Esmu pārliecināta, ka arī pati komitejas esamība un tā atsevišķais darbs veicināja klimata normatīvo aktu paketes netraucētu un ātru pieņemšanu pagājušā gada decembrī. Es noteikti atbalstu arī komitejas priekšsēdētāja Guido Sacconi aicinājumu jaunievēlētajam Parlamentam risināt šo jautājumu un nodrošināt klimata pārmaiņu jautājumiem vissaprātīgāko pieeju.
Eiropas Savienībā jau sen valda uzskats, ka mums ir vajadzīga rīcība klimata pārmaiņu novēršanai. Taču mums trūka finanšu instrumentu. Tagad ierosinātais klimata fonds, kas tiktu finansēts no emisijas kvotu izsoles ienākumiem, ir svarīga ierosme, un es vēlu tai panākumus nākotnē. Mums tas ir vajadzīgs pārmaiņu īstenošanai rūpniecības struktūrā un tam, lai mēs tiešām varētu kaut ko panākt ar šo jauno zaļo kursu.
Lena Ek
- (SV) Šis ziņojums ir daudzsološs. Tajā iekļauti praktiski visi jautājumi, kas minēti aptuveni pirms diviem gadiem notikušajās debatēs par klimatu. Tomēr es domāju, ka šim darbam trūkst asuma, enerģijas un spēka, kas tiešām vajadzīgs, lai sekotu politiskajam kursam, kuru mēs Eiropā esam uzsākuši saistībā ar klimata problēmām.
Nav ierosināti nekādi zemes un augsnes aizsardzības pasākumi. Runājot par ūdens resursiem, Pasaules ūdens forumam ir vesela priekšlikumu pakete, kuru varēja šeit iekļaut. Attiecībā uz energoefektivitāti pastāv iespējas, kas nav iekļautas tajās jomās, kurās mēs varam pieņemt lēmumus Parlamentā. Arī attieksme pret alternatīvajām degvielām ir pārāk atturīga. Ļoti svarīgajā veselības jomā ziņojums pievēršas faktu apkopojumam un moskītu dzēlienu kontrolei tad, kad mums Eiropā ir vajadzīgi svarīgi stratēģiski lēmumi, lai tiktu galā klimata pārmaiņu ietekmi uz cilvēku veselību.
Arī šajā jomā pastāv iespējas. Saistībā ar to mums vajadzēja piedāvāt vairāk attiecībā uz izaugsmi un darbavietām. Bez šaubām, Eiropā ir iespējams izveidot darbavietas. Tās šeit ir vajadzīgas.
Mums ir jānostiprina šie pasākumi ekonomikas politikā. Pēc dažām nedēļām Ministru padome tiksies, lai apspriestu Kopenhāgenā pieņemamo lēmumu finansējumu - tie ir ārkārtīgi svarīgi lēmumi, kurus mēs šeit, Parlamentā, varētu lielā mērā ietekmēt. Ja nebūs šī nostiprinājuma ekonomikas politikā un politikā nodarbinātībai un izaugsmei, pastāv risks, ka šis ziņojums kļūs par ,,sveci vējā” - jauks dokuments, taču tajā trūkst enerģijas un izlēmības, kura mums vajadzīga, risinot šos jautājumus/
Bogdan Pęk
- (PL) Priekšsēdētājas kundze! Man ir tāda sajūta, it kā es atrastos jaundibinātas reliģijas svinīgās atklāšanas konferencē - viltus reliģijas, kurā čum un mudž viltus pravieši un viltus idejas.
Par šo krīzi ir atbildīgi tie paši politiskie spēki, kuri mēģina radikāli samazināt oglekļa dioksīda emisiju - rīcība, kurai nav nekāda zinātniska pamatojuma un kura notiek uz cilvēces attīstības rēķina. Vaina par šo situāciju gulstas uz tiem, kuri līdz ar sabiedrības progresu tiecas izveidot pasaules valdību, kurā iekļautas tās pašas organizācijas, kas gūst ārkārtīgi lielu peļņu, tirgojot oglekļa kvotas un vienlaikus ar klimata pārmaiņu draudiem skalojot smadzenes mazajiem cilvēkiem.
Mums ir jāveido attīstības pamats enerģētikas jomā. Lai cilvēce izdzīvotu un attīstītos, tai ir vajadzīgi jauni, spēcīgi enerģijas avoti, un Eiropai ir vajadzīgs līdzsvars un pašpietiekamība enerģijas piegāžu jomā. Vai jūs to saprotat? Ja jūs īstenosit to, kas šodien tika apstiprināts, jūs samazināsit Eiropas izredzes konkurēt ar pārējo pasauli.
Dimitrios Papadimoulis
- (EL) Priekšsēdētājas kundze! K. H. Florenz ziņojumā ir pamatotas zinātnieku aplēses un lielā mērā izteiktas iedzīvotāju bažas. Tas ir Padomes decembrī pieņemtās enerģētikas normatīvo aktu paketes solis uz priekšu, taču mums vajag pāriet no aplēsēm uz konkrētiem pasākumiem, noteikumiem un grafikiem, jo klimata pārmaiņas un to sekas jau ir klāt, un nav laika ilgāk kavēties.
Mums ir jābūt uzmanīgiem, lai neļautu jautājumam par kodolenerģiju, kas neatteicas uz šo ziņojumu, iespraukties tajā pa sētas durvīm ar viltīgiem grozījumiem - tieši to cenšas panākt dažas valdības. Mums ir jānodrošina, lai šis ziņojums bez grozījumiem, kas maina tā līdzsvaru, pārliecina Padomi un Komisiju spert vēl vienu soli un neizmantot ekonomisko krīzi kā attaisnojumu līdzšinējo centienu izjaukšanai. Ekonomiskā krīze un vides politika var soļot roku rokā, dodot pozitīvu rezultātu gan vides, gan darbavietu radīšanas jomā.
Urszula Krupa
- (PL) Priekšsēdētājas kundze! Vides aizsardzības politikas galvenais mērķis, līdzīgi kā enerģētikas un klimata politikas pakete, kurā paredzēts siltumnīcefekta gāzu emisijas ievērojams samazinājums, ir kontrolēt un pārvērst valstu tautsaimniecība par to, ko mēs no pagātnes pieredzes pazīstam kā centralizētu plānveida ekonomiku. Neskaidrā koncepcija par cilvēka ietekmi uz mūsu klimatu ir paredzēta attīstības, tajā skaitā arī fosilā kurināmā attīstības, ierobežošanai un bīstamās oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas ieviešanai, kas Polijas gadījumā apgrūtinās mūsu dabas resursu, tajā skaitā bagātīgo ģeotermisko avotu, izmantošanu.
Tagad, kad Polijas rūpniecība ir slēgta, daļēji pateicoties tās centieniem izpildīt Eiropas Savienības prasības, poļus mēģina ne tikai piespiest emigrēt, bet arī nodrošināt to, lai palicēji kļūtu par nabagiem, nosakot Polijā augstākās enerģētikas cenas visām ES. Mūsu retoriskie jautājumi joprojām skan: vai Eiropas Savienības galvenais mērķis ir panākt manu tautiešu bankrotu un noslaucīt Poliju no Eiropas kartes?
Irena Belohorská
- (SK) Dāmas un kungi! Es gribētu sākt ar pateicību referentam Florenz kungam par lielisko un plašo ziņojumu. Tajā ir ietvertas sabiedrības dzīves galvenās jomas, kas ir saistītas ar klimata pārmaiņu dramatisko pieaugumu. Ir pienācis pēdējais laiks sagatavot nepieciešamos pasākumus ES mērogā.
Mani kā ārsti īpaši interesē ar veselību saistītās pārmaiņas, piemēram, tropiskajiem apgabaliem raksturīgu slimību izplatīšanās. Mums tas ir jāatceras, atbalstot farmācijas nozari, plānojot slimnīcu un stacionāru iestādes, apmācot veselības aprūpes personālu un, galvenais, sistemātiski informējot sabiedrību. Tā kā šīs slimības mūsu pasaules daļā ir reti sastopamas, mēs varam pieņemt, ka to norise būs daudz bīstamāka.
Stāvoklis lauksaimniecībā un cilvēku nodrošināšanā ar pārtiku arī kļūst ļoti nopietns. Esmu cieši pārliecināta, ka šis ziņojums ir daudz svarīgāks par citiem pašiniciatīvas ziņojumiem un ka tas kļūs par labu pamatu nākamajam Parlamentam, kuram nāksies risināt klimata pārmaiņu faktiskās ietekmes problēmas.
Avril Doyle
- Priekšsēdētājas kundze! Runu laiks ir pagājis, un mēs zinām, kas jādara - vismaz tie no mums, kuri atzīst pašu autoru recenzēto zinātni par globālās sasilšanas nepieredzētā ātruma cēloņiem un tās izšķirošo ietekmi uz visiem bioloģiskās daudzveidības aspektiem, jo īpaši uz mūsu pasaules visnabadzīgākajiem un apdzīvotākajiem reģioniem. Draugiem, kuri izturas pret klimatu skeptiski, es varētu pateikt, ka ir jāievēro piesardzība princips. Gribētos to viņiem ieteikt.
Es vēlētos pateikties Karl-Heinz Florenz par šo ziņojumu. Tas palielina mūsu zināšanu kopumu, faktiski parādot horizontālus viedokļus visā šī Parlamenta komiteju virknē, ar vienu nopietnu izlaidumu - Zivsaimniecības komiteju, ņemot vētrā to, cik ārkārtīgi svarīga ir mūsu jūru un okeānu arvien pieaugošā paskābināšanās, ko izraisa CO2 emisija atmosfērā.
Man ir viens jautājums komisāram S. Dimas: sešas nedēļas pēc tam, kad pirmajā lasījumā tika pieņemts mans ziņojums par ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, vai komisārs varētu šodien oficiāli paziņot, tieši kāda programma ir gatava komitoloģijas lēmumu sagatavošanai, jo īpaši laika grafika un Parlamenta un ieinteresēto pušu iesaistīšanai?
Visbeidzot, mūsu mērķim ir jābūt līdz 2020. gadam samazināt CO2 emisiju ne mazāk kā par 30 % kā daļu no starptautiskā nolīguma pēc 2012. gada un līdz 2050. gadam panākt ne mazāk kā 80 % samazinājumu - un tas ir vēl svarīgāks mērķis. Klimata diplomātijas nākamo astoņu mēnešu rezultāts būs ieraksts vēstures grāmatās nākamajām paaudzēm, un tāpat kā politiskie vadītāji mūsu kopienās un kolektīvi mēs nevaram atteikties no mūsu atbildības.
Komisāra kungs, mūsu klimata un enerģētikas normatīvo aktu paketei ir jāpievieno reāli finanšu līdzekļi, un mēs ar cerību gaidām, ka marta samitā - pēc sešām nedēļām - mūsu 27 valsts un valdību vadītāji būs uzdevuma augstumos un neliks vilties mums, ES iedzīvotājiem un mūsu pasaules nabadzīgākajām un klimata ziņā visneaizsargātākajām sabiedrībām.
Linda McAvan
- Priekšsēdētājas kundze! Tā kā šis ir Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas darba noslēgums, tad es gribu pateikties ne tikai, pirmkārt, Karl-Heinz Florenz par viņa darbu, bet arī mūsu Sociāldemokrātu grupas dalībniecēm Riitta Myller un Dorette Corbey un mūsu priekšsēdētājam Guido Sacconi. Viņi ir paveikuši lielisku darbu un izveidojuši labu pamatu nākamā Parlamenta darbam.
Mums iesniegtais ziņojums ir garš; tajā ir daudz punktu. Es gribētu izcelt tikai vienu punktu, kuram jau pieskārās daži cilvēki, un tā ir svarīgā saikne, kas mums jāizveido starp darbavietām un klimata pārmaiņām un starp izkļūšanu no krīzes un klimata pārmaiņām. Jo ja mēs šādu saikni neizveidosim un pareizi nesapratīsim ekonomikas atveseļošanas programmas, cilvēki sāks runāt - un viņi jau tā saka, - ka šīs klimata pārmaiņu blēņas bija ļoti labas ekonomikas izaugsmes laikā, bet tagad mēs nevaram atļauties visus šos ieguldījumus.
Mums ir ļoti noteikti jāpierāda, kā to dara cilvēki šeit, ka mēs nevaram neatļauties šādus ieguldījumus. Manuprāt, ļoti maldās tie, kuri runā par valsts bankrotu, ja izdarīs šos ieguldījumus. Viņu valstis bankrotēs, ja mēs neieguldīsim līdzekļus atjaunojamās enerģijās un ja nesamazināsim mūsu enerģētisko atkarību no nedrošajiem fosilā kurināmā avotiem. Tātad mums ir pareizi jāsaprot šī pasākumu pakete.
Prezidents Barack Obama jau izveidoja šo saikni runā par ekonomikas atveseļošanas programmu Amerikas Savienotajām Valstīm, un mums tas ir jādara šeit. Dorette Corbey runāja par to, ko ir iespējams izdarīt energoefektivitātes pasākumu jomā. Ja es palūkojos visapkārt savā vēlēšanu apgabalā Jorkšīrā, tad varu jau redzēt ievērojamus ieguldījumus atjaunojamās enerģijas tehnoloģijās un energoefektivitātes pasākumos dažādās sabiedrībās. Tagad mums ir oglekļa uztveršanas un glabāšanas plāni daudzās no mūsu spēkstacijām un galvenajās nozarēs. Tas radīs darbavietas un palīdzēs mums samazināt emisiju, kas, bez šaubām, ir visa mūsu darba mērķis.
Johannes Lebech
- (DA) Priekšsēdētājas kundze! Kā jau paredzēts ziņojumā, klimata pārmaiņu novēršanai ir jākļūst par mūsu domāšanas veida vadmotīvu, kad mēs darbojamies tādās tiesiskās jomās kā lauksaimniecība, zvejniecība, būvniecība, attīstība un ārpolitika. Klimata politika nevar atrasties atsevišķi, tā ir jāiekļauj visos mūsu tiesību aktos.
Gandrīz pirms diviem gadiem ES valstu vai valdību vadītāji nolēma, ka ES ir jāuzņemas iniciatīva, lai nodrošinātu globālā klimata nolīgumu Kopenhāgenā. Vairs nav atlicis daudz laika. Tagad mēs Parlamentā esam pieņēmuši ES klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketi Tā varēja būt daudz vērienīgāka, bet tā pastāv, un tagad mums ir jāatbalsta Eiropas sarunu vadītāji, lai viņi varētu sasniegt vērienīgu mērķi Kopenhāgenā. Šī pakete saista mūs līdz 2020. gadam, taču šajā ziņojumā mēs uzsveram nepieciešamību jau tagad sākt veidot plānus tam, kas notiks pēc 2020. gada. ES valdībām ir jāpievērš uzmanība šim jautājumam. Mums ir jādomā ilgtermiņā. Finanšu krīze neko neatvieglo, tomēr mums jāuzlūko krīze kā dinamisks izaicinājums. Izmantosim krīzi kā iespēju veiksmīgi uzsākt ārkārtīgi vajadzīgo atjaunojamās enerģijas un energoefektīvu tehnoloģiju attīstību. Radīsim jaunas darbavietas nākotnes zaļajās nozarēs nevis aizsargāsim darbavietas pagātnes vecajās nozarēs.
Visbeidzot, man ir prieks, redzot, ka ir uzsvērta nepieciešamība ratificēt Lisabonas līgumu, jo ES ir jāizvirza īpašs mērķis risināt klimata pārmaiņu jautājumu starptautiskā līmenī saskaņā ar Lisabonas līgumu.
Inese Vaidere
(LV) Godātie kolēģi! Klimata politikas izstrādei ir liela nozīme gan no vides viedokļa, gan arī nepieciešamības modernizēt enerģētiku. Pozitīvi vērtējama Kioto progresa ņemšana vērā valstīm, kam ir vairāk nekā 20 % emisiju samazinājums no 1990. gada, arī Ignalinas slēgšanas ietekme uz Lietuvas un Latvijas energoapgādi, paredzot kompensācijas iespēju, taču katrai dalībvalstij jāizstrādā skaidra energoefektivitātes stratēģija. Papildu kvotas rūpniecībai, veicinot tās konkurētspēju, tomēr apgrūtinās finansējuma iegūšanu. Pozitīvi, ka paredzēts vienkāršot Eiropas Savienības fondu saņemšanas procedūras, palielināt Eiropas Investīciju bankas aizdevumu apjomu - īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Lai tiktu sasniegti 2020. gada mērķi, jāizveido efektīva Eiropas Savienības mēroga stimulēšanas sistēma, atbalstot uzņēmumus un personas, kuri kā enerģijas avotus izmanto vai ievieš atjaunīgos energoresursus. To varētu izdarīt, centralizēti sedzot daļu no izmaksām. Komisijai enerģiski jāstrādā, lai arī pārējā pasaule sekotu mūsu paraugam, lai mūsu tehnoloģijas būtu pieejamas attīstības valstīm. Paldies!
Bairbre de Brún
- (GA) Priekšsēdētājas kundze! Es atzinīgi vērtēju Florenz kunga un Klimata pārmaiņu pagaidu komitejas noteikto un pārdomāto ziņojumu.
Klimata pārmaiņas liek apšaubīt mūsu uzskatus par transportu, atkritumu apsaimniekošanu, būvniecību un enerģijas izmantošanu. Attīstības valstis nav radījušas apstākļus, kas tagad virza mūs pretī nelabojamiem kaitējumiem, bet tās cieš visvairāk. Eiropai ir jārīkojas kā iniciatorei un jāuzņemas atbildība par reāliem, vajadzīgiem starptautiskiem pasākumiem.
Spēki, kuri nav tik progresīvi, ir mēģinājuši izmantot ekonomikas lejupslīdi kā attaisnojumu vajadzīgo klimata saistību nepildīšanai. Tas nemaz nav tālredzīgi.
Diemžēl arī manā vēlēšanu apgabalā vides ministrs Sammy Wilson ir viens no šiem tuvredzīgajiem politiķiem, kurš nesaprot klimata pārmaiņu zinātnisko un praktisko realitāti. Ceru, ka ministrs attapsies un risinās jautājumu, kuram pārējā Eiropa jau ir piešķīrusi prioritāti.
Kathy Sinnott
- Priekšsēdētājas kundze! Mums šeit ir vērienīgs plāns. Tas ir plāns ne vairāk un ne mazāk kā glābt pasauli: labākajā gadījumā liels darbs. Kad Florenz kungs pirmo reizi iepazīstināja komiteju ar ziņojuma projektu, tad komitejas pirmais aicinājums skanēja - paturēt prātā, ka mēs, cilvēki, esam radības aizstāvji. Šis vienkāršais paziņojums bija pirmais, kuram uzbruka un kuru svītroja. Kas komitejai šeit bija tik nepatīkams? Vārds ,,radība”. Kāpēc? Tāpēc, ka radībai ir radītājs.
Man nav svarīgi, kā tika radīts Visums un cik ilgu laiku tam vajadzēja. Man ir svarīgi tas, ka ir Dievs un ka mēs esam kalpotāji, kuriem, kā teikts 22. grozījumā, ir jāaizsargā radība. Tātad, kā es teicu, šodien mēs uzdodam sev glābt pasauli, nosakām rīcības plānu, kuram vajadzēs sadarbību un upurus no visiem un visur, uzdevumu, kam būs vajadzīga arī vēju, ūdens un saules sadarbība, lai to varētu paveikt. Tomēr, pat zinot to, mēs vienlaikus skaidri pasakām tāpat kā esam darījuši iepriekš lielu izaicinājumu gadījumā - mēs uzskatām, ka nevaram stāties pretī ārkārtīgi lieliem un steidzamiem izaicinājumiem cilvēcei bez palīdzības no augšas. Tātad viss, ko es varu pateikt ir: labu veiksmi, un lai Dievs mūs sargā!
Jerzy Buzek
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlos apsveikt Florenz kungu un pateikties par lielisko ziņojumu. Negribu apspriest šā ziņojuma detaļas. Manuprāt, tas ir vienkārši jāpieņem.
Es vēlētos tikai atgriezties pie jautājuma par decembrī pieņemto klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketi un uzsvērt, ka Eiropas Savienībai tiešām ir ļoti labi līdzsvarota pakete, kas nekādi neapdraud ekonomiku. Mēnešiem ilgi diskutējot par šo paketi, tajā tika izdarīti plaši grozījumi. Tas ir mums ir liels sasniegums. Tagad es gribētu pateikt, kas, manuprāt, ir lielākais izaicinājums Eiropas Savienībai. Mūsu pirmais uzdevums ir nodrošināt mūsu apstiprinātajai paketei pietiekamu finansējumu un arī Florenz kunga ziņojumā minēto finansējumu.
Pagājušajā gadā es biju referents par Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu, un mēs galvenokārt diskutējām par to, ka jaunās tehnoloģijas, kas var īstenot inovācijas un dot jaunu stimulu Eiropas ekonomikai, pirmkārt ir jāfinansē Eiropas Savienības līmenī. Tādēļ es gribēju no sirds apsveikt komisāru S. Dimas ar lēmumu rezervēt no neizlietotajiem līdzekļiem EUR 3.5 miljardus ieguldījumiem enerģētikas tehnoloģiju pētniecības jomā, kas varētu palīdzēt arī vides aizsardzībā. Tagad mums nekavējoties tas jāpārbauda Parlamentā. Un nu es vēlētos vērties pie ministra M. Bursík: arī Padomei ir nekavējoties jāpārbauda šis Eiropas Komisijas sākuma lēmums.
Vēl viens svarīgs jautājums ir tas, ka mūsu darba pamatā ir jābūt starptautiskam nolīgumam. Uz šāda pieņēmuma ir balstīts Florenz kunga ziņojums. Ar divpusējām sarunām starp divām valstīm - Poliju un Dāniju, COP 14 un COP 15 uzņēmējām - nepietiek. Mums visiem ir jādod savs ieguldījums, un tas attiecas arī uz Eiropas diplomātiem un Čehijas prezidentūras pārstāvjiem. Mūsu diplomātiem ir jāiesaistās sarunās visā pasaulē, jo bez šāda globāla nolīguma mūsu paketei un Florenz kunga ziņojumam būs maza nozīme. Tādēļ šodien tas mums ir vissvarīgākais.
Catherine Guy-Quint
- (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mūsu kolēģa Florenz kunga ziņojums ir nevainojams mūsu ilgo pārrunu rezultātu apkopojums par tādu svarīgu problēmu kā globālā sasilšana.
Mēs visi zinām, ka ir jāīsteno milzīgi plāni un ka, galvenais, mums ir jānodrošina pašiem sev instrumenti mūsu neapvaldītās attīstības kultūras maiņai, atbalstot pārmaiņas mūsu ekonomikā.
Tagad ir problēma noskaidrot, kā īstenot visus ziņojuma ieteikumus. Mums nekavējoties ir jāatrod līdzekļi globālās sasilšanas apkarošanai. Eiropas Savienības pašreizējais budžets ir nepietiekams attiecīgo mērķu sasniegšanai; mēs nespējam arī atrisināt šo lielo finansējuma problēmu, piesaistot dalībvalstu budžetus vai privātos līdzekļus.
Eiropas Komisija lēš, ka globālās sasilšanas apkarošanai ik gadu vajag EUR 175 miljardus. Mēs esam tālu no šīs atzīmes ar EUR 76 miljardu budžetu. Tādēļ Komisija izveidos visu pašreizējo instrumentu sarakstu, bet priekšlikumu projekti nākotnes finanšu sistēmai būs ievērojams pasākums.
Lai optimizētu visus mūsu pasākumus saistībā ar klimata krīzi, mums ir vajadzīgi jauni līdzekļi Eiropas klimata pārmaiņu fonda izveidei, ko var finansēt no emisiju kvotu biržas sistēmas un ko izmantos pielāgošanās, mazināšanas, patēriņa ilgtspējas un energoefektivitātes atbalstam, un tādējādi liela daļa no tā ir jāvelta visnabadzīgākajām valstīm.
Tam ir vajadzīga Padomes, Komisijas un šī Parlamenta deputātu politiskā drosme, taču tas ir nepieciešams nosacījums, ārkārtīgi svarīgs, ja planētai ir jāstājas pretī šim izaicinājumam.
Mūsu civilizācijai nebūs nākotnes, ja mēs, eiropieši, neīstenosim pasākumus pašdisciplīnas ieviešanai, lai saglabātu mūsu klimatu. Tā ir svarīga politiska rīcība, politiska rīcība, kurai ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu mūsu kontinentam un pārējiem kontinentiem stabilu nākotni...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Holger Krahmer
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikt lielu paldies Florenz kungam par šo ziņojumu, kas diemžēl nav kļuvis par lielu panākumu, iespējams, daļēji tāpēc, ka tas tika ļoti daudz apspriests klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketes ēnā.
Mums ir jāstājas pretī klimata pārmaiņu ietekmei; par to šaubu nav. Vienīgais, ko es nevaru pilnībā atbalstīt, ir šajā ziņojumā šim nolūkam izvēlēties līdzekļi. Pirmkārt, ir pareizi, ka ES ir jāsper pirmie soļi klimata aizsardzībā, taču nav izdevīgi brāzties uz priekšu vienatnē, neiesaistot mūsu partnerus. Lai pārliecinātu pārējo pasauli, nepietiek ar to, ka Eiropa iet priekšgalā. Dzīvotspējīgākai pieejai ir jāpiesaista rūpnieciski attīstītās valstis, vismaz Ķīna, Indija un Brazīlija, jo pretējā gadījumā Eiropas ekonomika tiks netaisnīgi apgrūtināta bez jebkādas izmērāmas ietekmes uz globālo CO2 emisiju. Otrkārt, mūsu pašreizējā zināšanu līmenī atjaunīgie enerģijas avoti nevar pilnībā aizstāt fosilo kurināmo. Lai cik liela būtu politiskā griba, tā neatcels fizikas likumus. Treškārt, biodegvielas tiek sveiktas kā videi draudzīga alternatīva. To negatīvā blakusiedarbība uz pārtikas cenām, kas paaugstinās šo biodegvielu rezultātā, un uz lietus mežiem, kuri tiek izcirsti, joprojām ir nekontrolējama. Ceturtkārt, mobilitāte, kas ilgtermiņā aizsargā resursus, ir saprātīgs mērķis. Stimulēšana var palīdzēt sasniegt šo mērķi. Taču mums ir jāapsver, kurā punktā valsts iejaukšanās iet par tālu un kurā stadijā mēs varam apgalvot, ka zinām to, ko vēl nezinām šodien.
Pašlaik neviens nezina, kuras tehnoloģijas būs vispiemērotākās cilvēku mobilitātes vajadzībām pēc 50 gadiem, un politiķi noteikti nevar kaut ko ieteikt šajā jautājumā labāk par inženieriem .
Kaut arī sākts ar labiem nodomiem, diemžēl pāri ir palicis tikai ziņojums, kurā rakstiskā formā paustas daudzas vēlmes, ar apelēšanu pie morāles un paceltu rādītājpirkstu. Diemžēl Vācijas liberāļi to nevar atbalstīt.
Bogusław Rogalski
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Paies krietns laiks, kamēr politiķi sapratīs, ka klimata pārmaiņas izraisa ne jau ogļu dedzināšana, bet gan saules aktivitāte. Vēl ilgāks laiks paies, lai pārliecinātu par šo patiesību sabiedrību, kuru agresīvā vides propaganda ir pakļāvusi ideoloģiskai apstrādei.
Ņemot vērā to, ka Zemes klimatu ietekmē norises Visumā, mums ir jāpiekrīt, ka cilvēka mēģinājumi iespaidot klimatu ir lemti neveiksmei. Zeme jau daudzreiz ir piedzīvojusi globālās sasilšanas periodus un ogļskābās gāzes koncentrācijas palielināšanos gaisā. Taču globālā sasilšana vienmēr ir sākusies aptuveni divpadsmit gadsimtus pirms oglekļa līmeņa paaugstināšanās. Ievērojamu temperatūras pazeminājumu periodā klimata atdzišanu nekad nenovērsa tas, ka gaisā bija vismaz par 10 % vairāk ogļskābās gāzes nekā tagad.
Ja mēs šo faktu atzīsim, cilvēce ietaupīs miljardiem dolāru, pārtraucot bezjēdzīgu rosību. Ietaupīto naudu varētu tērēt jaunajām tehnoloģijām un nabadzības apkarošanai. Ja mēs nesaprotam, kur slēpjas cēlonis, tad tā ir nauda un emisijas kvotu tirdzniecība. Bravo! Kāds klimatisks meistarstiķis!
Derek Roland Clark
Priekšsēdētājas kundze! Šo iedomāto globālo sasilšanu ir apvijusi mistika, kas robežojas ar reliģisku pārliecību. Vides zinātnieks bauda dzīvi, bet dabas pasaule pakļaujas fizikas un ķīmijas likumiem - es šīs disciplīnas esmu mācījis 39 gadus.
Globālās sasilšanas teorija izturas pret CO2, dabisku atmosfēras sastāvdaļu, kā pret dēmonisku gāzi. Tā - nedaudz - piesaista siltumu ap planētu, bet kā? Jāzīmē līkne, kas parāda, kā CO2, iespējams, izraisa sasilšanu.
Vai tā ir aritmētiska līkne - man jākļūst tehniskam, - kad vienāda CO2 paaugstināšanās izraisa tādu pašu sasilšanas paaugstināšanos? Vai tā ir eksponenta līkne - novirze, - kad CO2 papildu daudzums izraisa arvien lielāku globālo sasilšanu? Varbūt tā ir logaritmiska līkne, kad CO2 papildu daudzums izraisa arvien mazāku un mazāku sasilšanu, iespējams, kļūstot par taisnu līniju?
Man bija aizdomas par pēdējo variantu, un AK lielākā autoritāte šajā jomā - Hedlija centrs - apstiprināja, ka tā ir pēdējā līkne. Mēs esam gandrīz, ja vēl ne pavisam, uz taisnas līnijas. Papildu CO2 vairs nebūs nekādas ietekmes. Problēmas nav.
Anders Wijkman
Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikt paldies Florenz kungam. Šis ir bagātīgs ziņojums ar ļoti daudziem konkrētiem priekšlikumiem. Ir izteikts īpašs aicinājums visā pasaulē izmantot stimulēšanas pasākumus tīro enerģiju un zaļo tehnoloģiju atbalstam, tādējādi uzsverot, ka finanšu krīzei un klimata krīzei ir kopīgas saknes - resursu izmantošanas ilgtspējas trūkums.
Kaut gan es atbalstu šo ziņojumu, man tāpat kā Caroline Lucas būtu gribējies, lai tajā tiktu pievērsta lielāka uzmanība jaunākajām zīmēm, kas liecina, ka klimata pārmaiņas ir gan straujākas, gan nopietnākas nekā mēs domājām vēl pirms pāris gadiem - pretēji tam, ko šeit teica daži kolēģi, jo īpaši Helmer kungs. Starp citu, nesen veiktā vairāk nekā 900 klimatam veltītu publikāciju pārbaude zinātniskos žurnālos - profesionāls vērtējums - parādīja, ka nevienā no šīm publikācijām nav apšaubīts IPCC galvenais darbības virziens.
Es esmu īpaši nobažījies nevis par CO2 emisiju kā tādu, bet gan par labvēlīgas reakcijas mehānismiem, kas tagad darbojas - okeānu paskābināšanās, samazināts virsmas difūzās atstarošanas koeficients un iespējamā metāna noplūde, atkūstot tundrai. Visi šie faktori paātrinās sasilšanu. Mēs varam kontrolēt emisiju, bet mēs nevaram kontrolēt šos faktorus.
Tas ir galvenais iemesls, kāpēc, manuprāt, emisijas samazinājumam ir jābūt daudz vērienīgākam jau daudz tuvākā nākotnē nekā pašlaik apspriež ES un ANO.
Tas, starp citu, nozīmē, ka ir jāpārskata 2°C mērķis un ka siltumnīcefekta gāzu koncentrācija ir jāpazemina nevis joprojām jāpaaugstina. Tādēļ daži no mums tik dedzīgi aizstāv 350 ppm mērķi. Šis problēmas aspekts ir minēts ziņojumā, bet tikai garāmejot. Man būtu gribējies, lai tas atrastos ziņojuma centrā. Izteikšu minējumu, ka paies tikai daži gadi, un sekas, kuras es minēju, būs debašu centrālais punkts.
Visbeidzot, atļaujiet man tikai apstiprināt to, ko teica Guido Sacconi. Par spīti trūkumiem pagaidu komiteja bija uz pareizā ceļa, risinot šāda veida horizontālu jautājumu. Es ceru, ka nākamais Parlaments ņems vērā mūsu pieredzi un risinās klimata pārmaiņu un ilgtspējas jautājumus līdzīgā veidā.
Katerina Batzeli
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Mēs visi esam vienisprātis, ka Kopenhāgenai ir jāvainagojas panākumiem, jo uz spēles ir likta gan politiskās pasaules uzticamība, gan nākamo paaudžu izdzīvošana. Mūsu priekšlikumi ir jāvērš uz attīstību, nodarbinātību un solidaritāti - trīs paroles vārdiem, kas iezīmēs nākamo paaudžu nākotni. Ko no mums prasa šodien? Ir vajadzīga atbildība un izlēmība, lai nodrošinātu atbilstīgu finansējumu šim lielajam klimata pārmaiņu attīstības plānam un jauniem, dinamiskiem attīstības nolīgumiem, kas stāvēs pāri un būs šķirti no ierobežojošajiem tirdzniecības nolīgumiem.
Taču pastāv zināmas šaubas par mūsu taktiku, un mums, pirmkārt, ir jāpārliecina plaša sabiedrība un pēc tam enerģiski jārīkojas, iesaistot dažas produktīvas nozares lauksaimniecības kvantu pārejā: tādēļ mums ir jāatceras, ka lauksaimniecība jau bija iekļauta valstu saistībās līdz 2020. gadam samazināt emisiju par 10 %; no KLP jau ir ienākuši daži interesanti priekšlikumi par videi draudzīgām lauksaimniecības metodēm un to, ka starptautiskajos nolīgumos lauksaimniecības jomā ir jābūt vienlīdzīgām prasībām attiecībā uz visiem starptautiskajiem partneriem.
Komisāra kungs! Pārtikas modelis ir tieši saistīts ar klimata modeli, un viss, kas mums jādara, ir cītīgi jāpārliecina pati sabiedrība. Klimata pārmaiņas rada sabiedrības plašāku demokrātisko iesaisti, tādas sabiedrības, kura dzīvo ar dažādām kultūras vērtībām.
Lambert van Nistelrooij
- (NL) Es ar lielu prieku strādāju kopā Florenz kungu un pārējiem pagaidu komitejā. Mēs esam izveidojuši ārkārtīgi vajadzīgo pamatu politikai, kas nākotnē būs vēl daudz integrētāka un vērienīgāka un kas var rēķināties ar plašu atbalstu pat šeit, Parlamentā, saistībā ar 20-20-20 mērķi.
Atbilde slēpjas ekonomikas pārveidē par zaļo ekonomiku un uzņēmumu, mājsaimniecību un valdību ilgtspējā. Uzņēmēji, kuri meklē atbalstu šādai pieejai - ilgtspējīgu iniciatīvu izstrāde zaļajām tehnoloģijām, - joprojām ceļā sastop milzīgus šķēršļus. Ja viņi grib strādnieku kvalifikāciju, tad atduras pret politiku, kas ir ļoti sadalīta. Šajā ziņojumā izteikts aicinājums pēc integrēta pieejams, kas ir saistīta arī teritoriāli. Ja jūs tā nerīkosities, jūs beigās zaudēsit.
Mans grozījums par reģionu un pilsētu izmantošanu, par laimi, tika pieņemts. Nākamnedēļ Parlamenta ēkā 150 pilsētas parakstīs pilsētas galvu un Komisijas līgumu. Tās sekos šā ziņojuma secinājumiem, kas ir tuvi iedzīvotājiem un tuvi uzņēmumiem. Manuprāt, tā ir pareiza pieeja. Un tādēļ tā var rēķināties ar manu atbalstu. Taču es iebilstu pret pārlieku vienkāršoto pieeju lauksaimniecības nozarei 189. punktā. Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) un Eiropas Demokrāti neiebilst pret gaļas patēriņu, un viņiem ir taisnība. Tādēļ mēs pretosimies šim punktam.
Visbeidzot, es gribētu lūgt Komisiju nākotnē pieņemt integrētāku pieeju un līdz minimumam samazināt dalījumu pa nodaļām. Roku rokā ar Parlamentu ir iespējams sasniegt ievērojamu pagrieziena punktu, apvienojot likumdošanu, stimula politiku un aktivitātes palielināšanu decentralizētā līmenī. Šeit iespējams paveikt daudz.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es gribētu pateikties Florenz kungam par viņa augstsirdību un plašajiem uzskatiem, un arī visām grupām, kuras piedalījās šajā politiskajā procesā un debatēs gan par cēloņiem, gan par nākotni. Tas deva mums informāciju un skaidrību, un vajadzīgo drosmi, ko apvija piesardzība, lai ķertos pie citām, paralēlām likumdošanas darbībām, kas arī ir ļoti riskantas, piemēram, klimata pārmaiņu normatīvo aktu pakete, politika transportlīdzekļu jomā, Lisabonas stratēģija un tādas nozares kā enerģētika, transports, rūpniecība un tūrisms.
Manuprāt, tas bija labs vingrinājums, un, vēl svarīgāk, veids, kā neatgriezeniski pieņemt 21. gadsimtu un, kā teica komisārs, rādīt piemēru, ka mēs gribam doties nākotnē.
Šis vingrinājums bija pretstatīšanas un cēlsirdības paraugs, kas nāca īstajā laikā, krīzes laikā ar ievērojamu sociālo risku, protekcionisma varbūtību un soli atpakaļ. Pastāv arī liela nenoteiktība, un tas nozīmē, ka drošība ir ļoti svarīga. Tomēr mums ir jāraugās arī nākotnē.
Šis, kā jau teikts, ir jauns laikmets Amerikas Savienotajām Valstīm, un mēs ceram, ka arī Eiropas Savienībai pēc drīz sagaidāmās Lisabonas līguma ratifikācijas.
Šis ir arī jauns laikmets - un tas ir svarīgi - kurā pastāv gan riski, gan arī ārkārtīgi plašas iespējas jaunās, lielās nozarēs un politikas jomās. Tā tas ir Brazīlijā, Ķīnā un Krievijā, jaunajās lielvarās, un arī tādos reģionos kā Latīņamerika un jo īpaši attīstības valstis Āfrikā.
Man šķiet, ka šis ir izšķirošs solis virzībā uz jaunu attīstības modeli un ekonomisko un sociālo izaugsmi, tomēr ir vajadzīga ilgtspēja un ietekmes mazināšana. Taču mums, komisāra kungs, priekšsēdētājas kundze, joprojām ir uzdevums plaši informēt par to mūsu iedzīvotājus.
Nobeigumā es gribētu uzsvērt tikai to, kādas priekšrocības dod pielāgojumu ieviešana saistībā ar ūdens apgādi un sausumu, kā arī ilgtspējīga mobilitāte, kura, manuprāt, mums...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Markus Pieper
(DE) Priekšsēdētājas kundze! K. H. Florenz ziņojumā tiešām ir daudz labu ieteikumu. Klimata debašu labā īpašība ir tā, ka tās darbosies kā katalizators pārejā uz atjaunīgo enerģijas avotu laikmetu. Tas ir ļoti skaidri pateikts šajā ziņojumā līdz ar daudzām iespējām jaunām tehnoloģijām un ekonomikas attīstībai.
Tomēr man šķiet, ka tas ir kauns, ka mēs esam izslēguši plašas zinātnes jomas. Pētījumi un zinātnieki, kuri pieiet klimata pārmaiņu jautājumiem ar ne tik drūmiem scenārijiem vai pat ar optimismu, vienkārši tiek ignorēti. Attiecīgie iesniegumi tiek noraidīti ar vairākumu, un viss. Zinātne ir tikai tas, kas iederas politiskajā koncepcijā. Nekas nesanāks, jo zinātne nepakļaujas manipulācijām. Tādējādi šis ziņojums diemžēl beigās piedzīvos sakāvi.
Tas, kurš uz šāda pamata pieprasa samazināt CO2 par 80 % vai vairāk, pakļauj briesmām ekonomiku un sociālos sasniegumus. Tas, kurš tajā pašā laikā pieprasa pārtraukt lietot kodolenerģiju, tīši piever acis realitātes priekšā. Tas, kurš pieprasa grāmatvedības standartus visām cilvēka dzīves jomās, karo pret brīvības pamatideju. Tas, kurš pieprasa jaunus likumus augsnei un lauksaimniecībai, ļaunprātīgi izmanto debates par klimatu, lai noteiktu sankcijas, kuras vienmēr gribējis noteikt, bet kurām nav nekāda sakara ar klimata pārmaiņām. Un katrs, kurš pieprasa aizsargapģērbu pret klimata pārmaiņām, apzināti ceļ paniku.
Es ceru, ka šīs radikālās un neiederīgās ideoloģijas netiks iekļautas ziņojumā. Tad es varēšu to atbalstīt, jo vides aizsardzība man ir ļoti svarīga, jo īpaši, ja to var apvienot ar sociāliem sasniegumiem un ekonomikas konkurētspēju.
Matthias Groote
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Klimata pārmaiņu pagaidu komiteja ir paveikusi ļoti labu darbu. Šodien mūsu priekšā ir galīgais ziņojums, ka nodots balsošanai. Tas parādē kā mēs, Eiropas Parlaments, iztēlojamies nākotnes klimata politiku un kādi pasākumi jāveic, pielāgojoties klimata pārmaiņām.
Es ceru, ka tad, kad notiks nākamais likumdošanas process, mēs šeit, Parlamentā, arī panāksim tik lielu vienprātību, lai tas, ko mēs šodien esam dokumentējuši šajā ziņojumā, tiktu īstenots arī praksē. Pateicoties komitejas darba metodēm, šajā ziņojumā ir izdevies panākt arī horizontālu viedokli. Jāsaka, ka mums vajadzētu saglabāt šīs komitejas darba stilu arī nākamajā parlamentāro pilnvaru laikā, kā nupat ieteica Sacconi kungs.
Eiropa nevar cīnīties pret klimata pārmaiņām vienatnē. Mums ir jāuzņem uz klāja arī citi kontinenti un valstis. Komiteja ir labi pastrādājusi šajā virzienā, jo mēs kā Parlaments pirmo reizi esam kļuvuši redzami klimata diplomātijas jautājumos, un es gribētu to vēlreiz uzsvērt šajā zālē.
Runājot par pielāgošanās pasākumiem, mēs runājam arī par finansējumu. Attiecībā uz to es vēlreiz gribētu aicināt abas pārējās iestādes - Komisiju un Padomi - piešķirt šim jautājumam galveno prioritāti nākamajā budžeta plānā.
Mēs šeit varam pieņemt visbrīnišķīgākos ziņojumus, bet ja nebūs naudas šiem pasākumiem, tad ziņojums būs bezvērtīgs. Mums vēlreiz jāizskata arī tas, kāds ir mūsu jau īstenoto finansēšanas pasākumu rezultāts, un, lūdzu, apkoposim to revīzijā!
Zita Pleštinská
- (SK) Dāmas un kungi! Tā kā Eiropas Savienība tiecas kļūt par līderi starptautiskajā cīņā pret globālo sasilšanu, tai ne tikai ir jānosaka klimata aizsardzības mērķi, bet tie arī jāīsteno ar politisku pasākumu palīdzību. Florenz kunga pārnozaru ziņojums apstiprina, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir jāpamato uz horizontālas pieejas un tā ir jāņem vērā visos tiesību aktos.
Ūdenim ir galvenā nozīme klimata pārmaiņās. Mums ir jāsaprot, ka klimata pārmaiņu ietekme uz ūdens režīmu var izraisīt domino efektu un ietekmēt daudzas tautsaimniecības nozares. Arvien pieaugošās pasaules mēroga grūtības ar ūdeni prasa koordinētu ūdens apsaimniekošanas politiku dalībvalstīs un vides principu ieviešanu ūdens resursu integrētajā pārvaldē.
Mums ir jāuzsāk lietus ūdens virszemes uzglabāšanas iekārtu izveides programmas mežiem bagātos, lauksaimniecības un pilsētu reģionos, izmantojot tiesiskus instrumentus un neinvestēšanas un investēšanas pasākumus, kas būs ievērojams ieguldījums lietus ūdens uzglabāšanai lauku apgabalos. Līdz šim lietus ūdeni uzskatīja par notekūdeni, kas jānovāc pēc iespējas ātrāk. Jaunā pieeja ūdenim balstīta uz principā, ka lietus ūdens ir vissvarīgākais dzīvībai. Priecājos, ka šo principu ieviesa čehu un slovāku zinātnieku grupa. Tā ir interesanta pieeja, ministr Bursík kungs! Esmu pārliecināta, ka tā iegūs jūsu atbalstu.
Ilgtspējīgu dzīvesveidu nav iespējams panākt bez ekonomikas, zinātnes, plašsaziņas līdzekļu, brīvprātīgo sektora un individuālu pilsoņu līdzdalības. Ir svarīgi neatkāpties šādas sarežģītas problēmas priekšā. Mēs sastopamies ar izaicinājumu, un tagad mums ir jārīkojas, jo šodienas rīcība nosaka mūsu nākotni. Mūsu galvenajam mērķim ir jābūt - neatņemt nākamajām paaudzēm galvenos izdzīvošanas līdzekļus, ko mēs esam saņēmuši no Dieva.
Mēs gūsim virsroku globālajā konkurencē tikai tad, ja pārredzami un bez birokrātiskiem šķēršļiem varēsim ieiet tirgū ar efektīvām, inovatīvām un viedām tehnoloģijām. Mēs gūsim virsroku tikai tad, ja dosim zaļo gaismu visiem progresīvajiem risinājumiem Eiropā.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Apsveicu referentu un visus līdzīgi domājošos, kuri met izaicinājumu klimata pārmaiņu radītajiem draudiem. Lietuvas un citu Baltijas valstu iedzīvotāji tiešām alkst pēc Eiropas elektrotīkla. Ja tas netiks izveidots dažos gados, tad runas par enerģētikas drošību tā arī paliks tikai runas. Aicinājums palielināt struktūrfondu finansējumu daudzdzīvokļu māju apkurei ir ļoti svarīgs. Brīnumi notiek reti. Taču Ignalinas atomelektrostacijas mūža pagarināšana - brīnums, uz kuru joprojām cer Lietuva - samazinātu piesārņojumu un ļautu saglabāt 4 - 5 % gada IKP, kas ir īpaši svarīgi valstij, kuru tik ļoti skārusi ekonomiskā krīze. Sastopoties vaigu vaigā ar krīzi, arvien vairāk ES iedzīvotāju intensīvāk domā par izdzīvošanu nekā par klimata pārmaiņu apturēšanu, taču ja mēs būsim gatavi atteikties no mūsu izšķērdīgā dzīvesveida un kļūt taupīgāki, mēs ne tikai izglābsim vidi un pasargāsim planētu no pārkaršanas, mēs padarīsim biezākus arī mūsu makus. Stingri ievērojot taupīgumu ikdienas resursu lietošanā un atsakoties no īsiem braucieniem automobiļos, mēs varam ietaupīt gandrīz EUR 1000 gadā.
Françoise Grossetête
- (FR) Priekšsēdētājas kundze! Kāds varbūt teiks, ka šis ziņojums bija lieks pēc balsojuma par enerģētikas un klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketi pagājušā gada decembrī. Tomēr šī ziņojuma vērtība ir tā, ka tas ir ļoti labs kopsavilkums par to, kas mums ir jāņem vērā cīņā pret klimata pārmaiņām, un es gribētu izmantot šo iespēju, lai apsveiktu referentu Karl-Heinz Florenz, kurš parādīja šādu redzējumu, veidojot šo ziņojumu.
Pacelsimies pāri diskusijai. Nodrošināsim dalībvalstu saliedētu ieguldījumu. Piekrītu tiem kolēģiem, kuri norādīja uz nepieciešamību pēc mūsu vērienam atbilstīga budžeta. Pēc Francijas prezidentūras laikā pieņemtās enerģētikas un klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketes panākumiem mums ir jādara viss iespējamais, lai panāktu apmierinošu starptautisku nolīgumu Kopenhāgenā.
Taču ir kaut kas, par ko mums vajadzētu uztraukties. 2009. gads ir Eiropas vēlēšanu gads, kad mainīsies Eiropas Komisija. Mēs esam ļoti nobažījušies, lasot laikrakstos Čehijas prezidenta paziņojumus, kurš apgalvo, ka globālā sasilšana nepastāv.
Pat ja viņam ir taisnība, viss mūsu klimata pārmaiņu apkarošanas plāns ir reakcija uz nopietnu ekonomisko krīzi, ko mēs pašlaik pārciešam. Enerģijas resursu samazināšanās, nepieciešamība pēc enerģijas drošības, mežu izciršana, elpas trūkums mūsu lielajās pilsētās, kas ir mājas lielākajai daļai cilvēku, un no tā izrietošā nepieciešamība lietot ilgtspējīgu transportu, nebeidzamais bads visā pasaulē un nepieciešamība pabarot planētu - viss atbalsta risinājumus, kas ieteikti cīņai pret klimata pārmaiņām.
Mēs ieejam ilgtspējīgas izaugsmes laikmetā, šī ir trešā rūpnieciskā revolūcija - liela vērtība pētniecībai, inovācijai, nodarbinātībai un mūsu uzņēmumu konkurētspējai. Runājot par energoefektivitāti, tai jau vajadzēja kļūt par visu mūsu atveseļošanas plānu daļu, jo tās pamatā ir inovatīvas tehnoloģijas. Tas ir veids, kā samazināt rēķinus par enerģiju, tādējādi iepriecinot patērētājus. Samazinot fosilās enerģijas patēriņu, Eiropas Savienība atgūst lielāku neatkarību un emitē mazāk oglekļa, un uz spēles ir likts tūkstošiem jaunu darbavietu.
Jā, cīņa pret klimata pārmaiņām ir atbilde uz ekonomisko krīzi. Tā notiks, attīstot zemas oglekļa emisijas ekonomiku, ar vietējo kopienu, uzņēmumu, zinātnieku un visu iedzīvotāju atbalstu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Šajā ziņojumā ir iekļauti gan zinātniski dati, gan ieteikumi klimata pārmaiņu apkarošanai, kas attiecas gan uz pielāgošanos, gan šīs problēmas cēloņu samazināšanu. Klimata pārmaiņu apkarošana ir ne tikai pienākums, lai mēs varētu nodrošināt nākotni turpmākajām paaudzēm, tā ir arī izdevība pārskatīt globālo ekonomiku.
Es aicinu atspoguļot energoefektivitāti gan Kopienas budžetā, gan pieejamajos finanšu instrumentos. Transporta efektivitātes palielināšana ar viedu transporta sistēmu palīdzību, dzelzceļa un ūdens transporta popularizēšana, transporta modalitātes veicināšana un ieguldījumi ,,zaļajos” automobiļos - tie ir pasākumi, kas palīdzēs samazināt šīs nozares radīto emisiju.
Es ieteicu ,,zaļāku” tūrisma veidu attīstību, piemēram, sporta vai kultūras tūrismu. Gribētos uzsvērt arī to, ka izciliem tūrisma galamērķiem vajadzētu būt tādiem, kas respektē un aizsargā vidi. Man šķiet, ka mums ir jāapsver starptautiska fonda izveide koku stādīšanai nelietotos zemes gabalos.
Nobeigumā es gribētu pateikt, ka mums ir jāturpina pētījumi medicīnas zinātnē un farmācijas nozarē ar mērķi radīt medikamentus un vakcīnas, ko par pieejamām cenām varēs saņemt visi iedzīvotāji, kuri cieš no zināmām slimībām.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Priekšsēdētājas kundze! Klimata pārmaiņas un transports mūsdienās nav šķirami, taču tajā pašā laikā mūsu grūti iegūtā un rūpīgi sargātā mobilitāte, cilvēku, preču un kapitāla brīva aprite nākotnē var turpināties tikai tad, ja mēs īstenojam pārmaiņas un nolemjam spert stingrus soļus saistībā ar tām. Es kā piektā galvenā temata - transporta temata - vadītāja Klimata pārmaiņu pagaidu komitejā aicinu pieņemt un vienlaikus īstenot visaptverošu paketi.
Kas ir vajadzīgs? Pirmkārt, ir jāpārveido ekonomikas vide ar divkāršu mērķi: pirmkārt, ar nodokļu un valsts iepirkumu palīdzību atbalstīt ekoloģiskas inovācijas; otrkārt, reāli piemērot principu ,,piesārņotājs maksā:. Ekoloģiskas inovācijas ir vajadzīgas motorizēto transportlīdzekļu nozarē, lai rastu viedus transporta risinājumus un loģistikas vadības sistēmas. Princips ,,piesārņotājs maksā” ir jāpiemēro visiem transportlīdzekļiem, emisijas kvotu tirdzniecībā un ārējo izmaksu apvienošanā.
Ir jāpaātrina katra mūsu uzsāktā iniciatīva. Nepietiek ar runām par lietām, mums ir jāpadara tās par realitāti. Kādas lietas, piemēram? Eiropas kopīgā gaisa telpa, Eiropas kopīgās debesis un mūsu pārvaldības sistēmas. Tās ir efektīvi jāīsteno, jo mēs varēsim reglamentēt rūpniecību un patēriņu, tiklīdz būsim veikuši paši savus uzdevumus.
Vissvarīgākais, mums ir jānodarbojas ar mūsu pilsētām un citiem sarežģītiem apgabaliem. Tas, iespējams, ir visgrūtākais uzdevums. Mums ir jāveicina jauna transporta kultūra un jācenšas daudz efektīvāk izmantot pašlaik mūsu rīcībā esošos līdzekļus. Mēs gribētu pateikties Karl-Heinz Florenz, jo līdz ar šo ziņojumu mēs esam ieguvuši uzticamu, daudzpusīgu ceļvedi, kas veido pamatu, uz kura mēs varam sākt īstenot mūsu mērķus un droši sēsties pie sarunu galda Kopenhāgenā, aicinot ikvienu pievienoties.
Adam Gierek
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Florenz kunga ziņojuma preambulā ir minēts viņa iepriekšējais ziņojums par zinātniskiem faktiem klimata pārmaiņu jomā. Diemžēl es šajā ziņojumā neatradu nekādus faktus, vienīgi ticību IPCC ziņojumu nemaldīgumam. Tādējādi ne šī rezolūcija, ne 2008. gada maija rezolūcija nekādi nevar padarīt likumīgus Eiropas Komisijas politiskos lēmumus, jo tajos nav objektīvas, zinātniskas attieksmes. Šos lēmumus varētu attaisnot vienīgi saistīts klimata pārmaiņu modelis, kurā ņemti vērā visi mainīgie lielumi, piemēram, siltumnīcefekta gāzu ietekmi, suspendētās daļiņas un, vissvarīgākais, saules aktivitāti.
Ziņojumā, kurā ir iekļauta vienpusīga informācija, kas kā globālās sasilšanas cēloņus izvirza hipotētiskus mehānismus, piemēram, CO2 emisiju, ir ignorēta nepieciešamība pēc starptautiskas cīņas pret klimata pārmaiņu patieso ietekmi. Klimata pārmaiņu pagaidu komiteja ir tendenciozi pievērsusies siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas problēmai, un tikai garāmejot pieminējusi cīņu pret klimata pārmaiņu reālo ietekmi.
Agnes Schierhuber
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Pirmkārt, arī es gribētu pateikties referentam, kurš tiešām centās panākt iespējami daudz mūsu visu labā.
Klimata pārmaiņas īpaši skar lauksaimniecību, jo tās izstrādājumus ražo zem klajām debesīm. Mēs domājam par sausumu un tuksnešu veidošanos, ko, piemēram, vērojam Itālijas dienvidos, vai par citiem ārkārtējiem laika apstākļiem, piemēram, negaidītām lietusgāzēm, krusu vai plūdiem, kuras nereti ietekmē mūsu lauksaimnieku iztikas līdzekļus.
Lauksaimniecību nereti attēlo kā lielu klimata pārmaiņu cēloni. Aptuveni 10 % no pasaules siltumnīcefekta gāzēm rodas lauksaimniecībā, taču lielākā daļa no tām ir dabiskas izcelsmes gāzes, piemēram, metāns.
Es uzskatu, ka lauksaimniecība - tieši pretēji - ieņem vadošo lomu cīņā pret klimata pārmaiņām. Es gribētu to pierādīt dokumentāli, pamatojoties uz 2008. gadā Austrijā veiktu pētījumu: ar tādiem augiem kā zāle, kukurūza un labība un ar augsni lauksaimniecība un mežsaimniecība uztver ievērojami lielāku daudzumu siltumnīcefekta gāzu nekā tās saražo. Saskaņā ar 2008. gada pētījumu lauksaimniecības un mežsaimniecības emisija ir aptuveni 8 miljoni tonnu CO2 ekvivalenta gadā, salīdzinot ar 58 miljoniem tonnu uztverta CO2 vai CO2 ekvivalenta. Tas liecina, ka lauksaimniecību nedrīkst saukt par vides grēcinieci. Tieši otrādi. Vēl daži skaitļi: kopš 1990. gada Austrijas lauksaimniecība ir samazinājusi valsts CO2 emisiju par 1.3 miljoniem tonnu.
Enerģētika ir vēl viena svarīga joma, kurā lauksaimniecība palīdz cīņā pret klimata pārmaiņām. Piemēram, Austrijas lauksaimniecība patērēt aptuveni 2.2 % no saražotās enerģijas. Atjaunīgās enerģijas daļa ir 23 %, un liela daļa no tās attiecas uz lauksaimniecību.
Visbeidzot, es gribētu pateikt, lūk, ko. Ir ļoti svarīgi...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Satu Hassi
(FI) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es gribētu sirsnīgi pateikties Florenz kungam par lielisko darbu, kuru viņš paveicis, būdams referents. Tagad mūsu lielākais izaicinājums iz izveidot nākamo starptautisko klimata līgumu. Divi līguma jautājumi, kuri rada vislielāko neveiklības sajūtu, ir dažādu valstu emisijas samazināšanas mērķi un tas, kā rūpnieciski attīstītās valstis veicinās finanšu ieguldījumus klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā attīstības valstīs. Abos jautājumos Eiropai ir jākļūst pašapzinīgākai, kaut gan teorētiski mēs varam lepoties ar to, ka vienmēr esam bijuši līderi globālā klimata aizsardzībā.
Jaunākie pētījumi liecina, ka nepietiks līdz 2020. gadam samazināt emisiju par 30 % - ir jānosaka stingrāki mērķi. Runājot par klimata pasākumu finansēšanu attīstības valstīs, man žēl, ka jaunajā paziņojumā Komisija joprojām izsaka ļoti vispārējus apsvērumus un neierosina pietiekami konkrētus modeļus.
Mēs šeit, Parlamentā, saistībā ar dažādiem jautājumiem, tajā skaitā arī debatēs par klimata normatīvo aktu paketi, esam parādījuši, ka esam gatavi dot ievērojamu ieguldījumu centienos samazināt emisiju attīstības valstīs. Tā ir viena no jomām, kurā ES ir jāizsaka aicinājums Amerikas Savienoto Valstu jaunajam prezidentam pieņemt jauno kursu. Līdz šim Amerikas Savienotās Valstis neko nav teikušas par to, kā tās ir sagatavojušās atbalstīt emisijas samazināšanas mērķus attīstības valstīs. Klimata aizsardzību var pilnveidot, taču pasākumiem ir jābūt stingriem un konsekventiem.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikties referentam. Es runāšu ļoti konkrēti par lauksaimniecību un diviem ziņojuma punktiem, kuri, manuprāt, ir nevajadzīgi. Iespējams, ka ziņojums bez tiem būtu labāks. Tie attiecas uz gaļas patēriņu, un es nedomāju, ka šiem punktiem ir vieta ziņojumā.
Punktā, kurā minētas lopbarības devas, ir ignorēti reāli pētījumi, kas jau ļoti sen notiek daudzās dalībvalstīs, kuras cenšas rīkoties tieši tā, kā teikts šajā punktā, un tādēļ tas ir novecojis, salīdzinot ar realitāti.
Viena no jomām, kas, manuprāt, ir jāuzlabo, ir ziņojumi par to, kā lauksaimnieki un zemes lietotāji var strādāt ,,klimatam draudzīgākā” veidā. Man šķiet, ka pētnieki nesadarbojas ar lauksaimniekiem, un mums ir jāpieliek lielākas pūles, lai paplašinātu pakalpojumus un izplatītu informāciju, lai pamudinātu nevis piespiestu paklausīt.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Dāmas un kungi! Acīmredzot klimata pārmaiņām ir pievērsta Eiropas un ne tikai Eiropas politikas uzmanība.
Neviena valsts vai savienība nespēj vienatnē tikt galā ar klimata pārmaiņu izraisītajām grūtībām. Tādēļ mums ir vajadzīga integrēta politika horizontālā un vertikālā līmenī. Politikai, likumdošanai un finansēm ir jādarbojas kopā. Šis ziņojums nodrošina tam fantastisku platformu.
Es gribētu pievērst uzmanību diviem apstākļiem, bez kuriem mēs nevarēsim darīt savu darbu cīņā pret klimata pārmaiņām. Zinātne: ziņojumā ir pievērsta īpaša uzmanība jaunajām tehnoloģijām, taču mums ir jārunā par zinātni un mērķa ieguldījumiem zinātnē, ar kuras palīdzību ir jāmeklē risinājumi. Bez tās mēs esam nolemti banalitātei un ikdienai.
Zinātniskā pētniecība ir mūsu pamats. Jaunas tehnoloģijas, kuras uzņēmumi izstrādā kopā ar zinātni, ir mūsu nākotne. Es aicinu ieguldīt zinātnē un piešķirt klimata pārmaiņām prioritāti visās ES zinātniskajās programmās.
DanutBudreikait
- (LT) Cīņā pret klimata pārmaiņām mums ir jāpievērš liela uzmanība transporta nozarei, kura pašlaik emitē gandrīz trešdaļu no ES CO2 emisijas. Līdz 2020. gadam transporta nozarei ir jāsamazina CO2 emisija par 20 %. Cenšoties sasniegt šos mērķus, ir ļoti svarīgi īstenot transporta politikas pasākumu stabilu paketi, kurā būtu iekļautas ekoloģiskas inovācijas, CO2 emisijas aplikšana ar nodokļiem, braukšanas un automobiļu lietošanas paradumu maiņa un citi pasākumi. Es gribētu pievērst uzmanību tam, ka dažas valstis ir paaugstinājušas PVN likmi finanšu krīzes un ekonomikas lejupslīdes dēļ, un veidojas stāvoklis, kad sabiedriskā transporta augstās braukšanas maksas dēļ cilvēki uzskata par lētāku pārvietoties ar automobili. Tādēļ es gribētu aicināt valstis piemērot nodokļu atvieglojumus un aicināt iedzīvotājus lietot sabiedrisko transportu. Ir svarīgi veicināt vilcienu satiksmi, ieguldot dzelzceļu infrastruktūras attīstībā. Atļaujiet atgādināt, ka, nobraucot vienu kilometru, vilciens emitē trīs reizes mazāk CO2 nekā automobilis un astoņas reizes mazāk nekā lidmašīna.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Mēs varam apsveikt sevi ar vispārējo vienprātību, taču mēs joprojām atrodamies izolācijā: vides komisār, vides ministri, cik svarīga ir vide Komisijai, Padomei un valdībām? Mēs zinām, cik svarīga.
Es nebūt neatbalstīju šīs komitejas izveidi, jo, manuprāt, lai kaut ko izolētu, nekas nav labāks par jaunas komitejas izveidi. Francijā mēs tās dēvējām par ,,Teodula komitejām”.
Es domāju par šī ziņojuma nākotni no tā iekļaušanas viedokļa Eiropas politikā. Es gribētu tikai atgādināt tiem deputātiem, kuri šeit bija 1992. gadā, ka tajā laikā bija lielisks ziņojums par ilgtspējīgu attīstību. Tiklīdz tas tika pieņemts - turklāt vienbalsīgi, - šis lieliskais ziņojums tika pilnībā apbedīts. Iespējams, ka tad, ja mēs to būtu iekļāvuši Eiropas politikā, mēs te tagad nepulcētos.
Es gribētu uzrunāt referentu, kurš noliedz, ka ir izveidojis politisku ziņojumu. Florenz kungs, šis ir politisks projekts, jo tā ir pilnīga Eiropas politikas virziena maiņa lauksaimniecības, zvejniecības un transporta jomā. Tātad jā, mums ir jābūt ambiciozākiem, un mēs gaidām rezultātu.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Uztvert klimata pārmaiņu sekas nopietni nozīmē ieklausīties visdažādākajos, arī zinātnes, viedokļos. Mums komitejā ir daudz ekspertu, tas tiesa. Diemžēl viņi pārstāvēja tikai vienu viedokli. Mums nebija iespējas uzklausīt visas puses. Manuprāt, tā bija kļūda.
Mums bija Florenz kunga ziņojuma sākotnējais projekts, kas bija ievērojami labāks nekā tas, kas iesniegts mums šodien izlemšanai. Daudzi no pašlaik iekļautajiem ieteikumiem ir labi, bet, manuprāt, daudzi no tiem ir nepareizi. Nav jēgas pastāvīgi patverties jaunos noteikumos un jaunos pasākumos. Vienīgais risinājums var būt pateikt ,,jā” inovācijai un ,,jā” pētniecībai. Risinājums ir personīgās atbildības apzināšanās un nevis arvien vairāk valsts noteikumu. Ir daudz bezjēdzīgu priekšrakstu, piemēram, grāmatvedības atskaišu pienākums, gaļas patēriņa novēršana un sankcijas pret to, lauksaimniecības nomelnošana un daudzi citi. Manuprāt, tas ir nepareizs ceļš, un tādēļ es uzskatu šo ziņojumu tā tagadējā veidā par problemātisku.
Martin Bursík
Padomes priekšsēdētājs. - Priekšsēdētājas kundze! Es sapratu, ka godātie Parlamenta deputāti lieto katrs savu dzimto valodu. Nešaubos, ka tulki runā angļu valodā par tūkstoš procentiem labāk nekā es, tādēļ, ja atļaujat, es runāšu čehu valodā un mēģināšu reaģēt uz šīm debatēm Eiropas Parlamentā.
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Es vēlētos izteikt atzinību par Eiropas Parlamenta diskusiju dziļumu, par lietišķo pieeju un arī par deputātu atbildīgo attieksmi. Ir aptuveni septiņi diskusijas punkti, kuriem es gribētu pieskarties. Pirmkārt, es gribētu uzsvērt to, kāda nozīme ir Starpvaldību grupai klimata pārmaiņu jautājumos (IPCC), jo dažās runās tika apšaubīti tās atzinumi. Manuprāt, zināmā mērā trūkums ir tas, ka IPCC izdotie ceturkšņa ziņojumi par svarīgiem apstākļiem saistībā ar klimata pārmaiņām, pielāgošanos tām un ietekmes mazināšanu ir aptuveni 1200 līdz 1400 lappušu gari, un tajos ir iekļauts ārkārtīgi detalizēts zinātnisks darbs, ko papildina atsauces uz attiecīgo zinātnisko literatūru. Taču vēlāk tiek veidoti šo ziņojumu kopsavilkumu, un gala iznākums ir aptuveni 20 lappušu garš ,,kopsavilkums politikas lēmējiem”, kurā vairs nav nekādu atsauču. Es uzskatu, ka daudzu pārpratumu cēlonis ir tas, ka mums, politikas noteicējiem, nav laika - atvainojiet, ja tas uz jums neattiecas - izlasīt šīs 1200 vai 1500 lappuses. Ir svarīgi norādīt, ka IPCC ir ne tikai saņēmusi Nobela prēmiju, bet arī 192 valstis, kuras piedalījās Bali klimata konferencē, bija vienisprātis, ka tas ir visplašākais un kvalitatīvākais zinātniskais avots, visdrošākā informācija, kāda ir mūsu rīcībā lēmumu pieņemšanai par to, vai un kā reaģēt uz klimata pārmaiņām. Tas bija 192 valstu pārstāvju viedoklis, un tā ir arī mana atbilde uz dažiem paniskiem mājieniem, arguments, ko man nācies izmantot arī savā valstī.
Manuprāt, 2009. gads ir mums ir ļoti labs sākuma punkts. No vienas puses, mēs atkal uzstājamies vienoti kā Eiropas Savienība. To, cik tā ir ārkārtīgi liela vērtība, es sapratu Bali. Mums izdevās panākt ievērojamu progresu sarunās ar G77 partneriem un citām tautsaimniecībām, un patiesībā mēs bijām vienīgā lielā pasaules ekonomika, kas piespieda pieņemt mērķi līdz 2020. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju par 30 %. Otra cerība šā gada sākumā, kā daudzi no jums jau minēja, ir pārmaiņas Amerikas Savienotajās Valstīs. Es raugos uz šo problēmu tā, ka kaut kur Kopenhāgenā ir telpa ar aptuveni 200 slēdzenēm durvīs. Ja mums izdosies atvērt visas šīs slēdzenes, mēs noslēgsim jaunu starptautisku nolīgumu par klimata aizsardzību, kas būs spēkā no 2013. gada. Es uzskatu, ka tagad mēs esam atvēruši pirmo slēdzeni, un tā ir Eiropas Savienība. Otrā slēdzene šajā virknē ir Amerikas Savienotās Valstis, un tādēļ mēs tik neatlaidīgi cenšamies pēc iespējas ātrāk nodibināt sakarus ar ASV jauno administrāciju un kopā ar nākamo Zviedrijas prezidentūru un vides komisāru Stavros Dimas plānojam kopīgi apmeklēt ,,troiku”. Un tā arī ir mana atbilde uz Jerzy Buzek komentāru, citiem vārdiem sakot, mēs noteikti neesam iecerējuši paši vadīt starptautiskās sarunas. Tā tas nepavisam nav. Mēs esam nodomājuši koordinēt šīs sarunas. Dānijai acīmredzot ir ļoti svarīgi, lai Kopenhāgenas sanāksme izdotos. Neoficiālās pavasara Eiropadomes slēgtajās ministru sanāksmēs mēs gatavojamies ziņot par to, kā risinās divpusējās sarunas par starptautisko nolīgumu par klimata pārmaiņām. Mēs kopā centīsimies noteikt arī nākotnes stratēģiju, kā koordinēt starptautiskās sarunas, iesaistot, bez šaubām, arī diplomātus. Turklāt mēs apspriedīsim arī pielāgojumus, kas būs galvenais temats neoficiālajā pavasara Eiropadomē Prāgā.
Nākamais punkts manā atbildē attiecas uz apstākli, ka mēs esam nonākuši interesantā krustojumā, jo ES centieni virzībā uz vērienīgu un aktīvu klimata pārmaiņu politiku negaidīti ir sadūrušies ar finanšu un ekonomiskās krīzes ietekmi. Saistībā ar to es uzskatu, ka ir ļoti labi, ka tikai dažas retas balsis aicina atlikt mūsu klimata pārmaiņu ilgtermiņa mērķus. Tieši pretēji, lielākais vairākums balsu - arī šeit, Eiropas Parlamentā, par ko esmu ļoti pateicīgs - aicina mūs izmantot šo apstākļu sakritību un uztvert to kā iespēju, jo tā piedāvā ,,sešu laimestu” stratēģiju, citiem vārdiem sakot, stratēģiju ,,laimests, laimests, laimests, laimests, laimests, laimests”, jo ja atsevišķas tautsaimniecības ir sagatavojušās reaģēt uz finanšu un ekonomisko krīzi, ieguldot - un pat viskonservatīvākie ekonomisti ir gatavi pieļaut izņēmumus, - tad tā ir iespēja pārveidot mūsu pašreizējo ekonomiku par zemas oglekļa emisijas ekonomiku un atbalstīt mūsdienīgas vides tehnoloģijas. Kāpēc seši ,,laimesti”? Tāpēc, ka mēs ietaupīsim naudu enerģijai ar enerģijas taupīšanas pasākumu palīdzību. Tāpēc, ka mēs samazināsim atkarību no importētās enerģijas, tāpēc, ka mēs samazināsim neatjaunojamo enerģijas resursu patēriņu, tāpēc, ka mēs radīsim jaunas darbavietas - un neaizmirstiet, ka dažādie Eiropas plāni atbildei uz finanšu un ekonomisko krīzi radīs jaunas nodarbinātības iespējas tieši ,,zaļo darbavietu” jomā un ap jaunām vides tehnoloģijām atjaunīgajiem enerģijas avotiem un enerģijas taupīšanai - un vienlaikus mēs samazināsim siltumnīcefekta gāzu emisiju.
Tādēļ Čehijas prezidentūra uzlūko šo situāciju kā neparastu iespēju mainīt izturēšanās modeļus un pavērst mūsu ekonomiku pretī lielākai ilgtspējai. Lielākā iespēja ekonomikas maiņai ir pasaules oglekļa tirgus. Salīdzinot ar septiņdesmito gadu vides politiku, kad mēs paļāvāmies uz aizliegumiem un pavēlēm un galvenokārt izmantojām tā dēvēto ,,ražošanas cikla beigu” politiku, 2009. gadā mēs atklājam, ka lietojam finanšu instrumentus daudz lietderīgāk, lai palīdzētu videi. Manuprāt, tas, ka klimata un enerģētikas normatīvo aktu paketē ir iekļauta jauna emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, kuras pamatā ir izsoles, ir lielisks pamats pasaules oglekļa tirgus izveidei. Pārdomāsim šo vērienu. 2013. gadā pakāpeniski sāksies elektroenerģijas izsoles, un 2015. gadā mēs gribam redzēt pasaules oglekļa tirgu OECD mērogā. Tādēļ mēs ļoti uzmanīgi vērojam notikumus ASV un to, kā ,,uztver un pārdod” sistēma izskatīsies ASV Kongresā.
Vēl viens punkts, ko es vēlos pieminēt, ir atjaunīgo enerģijas avotu nozīme un enerģijas taupīšana. Sarunās ar attīstības valstīm mums ir kaut kas jāpiedāvā, mums ir jāpiedāvā šīm valstīm ekonomikas attīstība, taču tajā pašā laikā mums ir jāpiedāvā tāda attīstība, kas nodrošinās IPCC noteikto mērķu izpildi, kurus mēs esam pieņēmuši kā politiķi. Un šeit absolūti izšķiroša nozīme būs atjaunīgajiem enerģijas avotiem, jo pamatā mums ir divi iespējamie varianti. Miljoniem cilvēku nav pieejama elektrība, taču viņi kvēli ilgojas pēc tās vienkārši tāpēc, ka tā ir tik vilinoša perspektīva patērētājiem, un šo vēlmi nevienam nedrīkst pārmest. Lieta tāda, ka šiem cilvēkiem nāksies vai nu doties uz pilsētu pēc elektrības, ko sadala pašreiz parastajā veidā - lieli, centralizēti avoti, sadales tīkli un apgrūtinājums videi, - vai elektrība ieradīsies pie viņiem vietā, kur viņi dzīvojuši paaudzēm ilgi un kur viņi var turpināt tradicionālo dzīvesveidu saskaņā ar dabu. Otro variantu varēs īstenot tikai ar decentralizētas, atjaunīgas elektroenerģijas palīdzību. Citiem vārdiem sakot, mēs, kas attīstām atjaunīgo enerģijas avotu tehnoloģiju Eiropā, darām to ne tikai attīstības valstīm, bet arī lai palielinātu iekārtu skaitu visā pasaulē, samazinātu ieguldījumus un darbības izmaksas un padarītu šīs tehnoloģijas pieejamas attīstības valstīm. Tas ir ārkārtīgi liels politisks uzdevums, kas gaida mūs saistībā ar attīstības valstīm.
Nobeigumā gribu jums apliecināt, ka Čehijas prezidentūrai ir tiešām plaši nodomi attiecībā uz progresa panākšanu sarunās par klimata pārmaiņām. Mēs ļoti intensīvi vadīsim starptautiskās sarunas. Vēlos jums apliecināt arī Čehijas prezidentūras konsekvenci, un ja Čehijas Republikas premjerministrs šeit Parlamenta debatēs aizstāvēja Čehijas prezidentu V. Klaus, tad klimata pārmaiņu un klimata pārmaiņu politikas jomā esmu spiests distancēties no šiem paziņojumiem un Čehijas prezidenta nostājas.a Vēlos jums pateikt, ka Čehijas prezidentūras nostāju nosaka Čehijas valdība. Lūdzu atcerēties, ka, neraugoties uz to, kādus paziņojumus jums vēl nāktos dzirdēt Čehijas prezidentūras laikā - jo mūsu prezidents gatavojas apmeklēt arī ASV, - klimata politiku ir noteikusi Čehijas valdība, un mūsu uzskati ir vienoti, un mēs strādājam kopā ar Komisiju un nākamo Zviedrijas prezidentūru ,,troikā”. Ar to es beidzu šo paziņojumu. Es gribētu vēlreiz pateikties par ļoti auglīgo, lietišķo un, galvenais, atbildīgo diskusiju šajā godājamajā sanāksmē.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Arī mēs ar prieku gaidām turpmāko darbu kopā ar Čehijas prezidentūru, Čehijas valdību un it īpaši kopā ar ministru Martin Bursík. Esmu pārliecināts, ka 2009. gada pirmajā pusgadā mēs ievērojami pavirzīsim sarunas.
Es gribētu pateikties visiem šodienas diskusijas dalībniekiem par pozitīvo ieguldījumu.
Kā norāda mūsu ziņojuma nosaukums, tas, kas notiks ar pasaules klimatu 2015. gadā un pēc tam, būs atkarīgs no starptautiskās sabiedrības šodienas lēmumiem. Joprojām ir ārkārtīgi svarīgi pamatoties uz mūsu rīcībā esošajiem zinātnieku padomiem un pieprasīt, lai sarunas vadītu zinātne. Mums ir jāziņo par zinātnes atzinumiem plašākai sabiedrībai un jāpaaugstina patērētāju zināšanas par siltumnīcefekta gāzu ietekmi uz dzīvesveidu un patēriņa paradumiem.
Taču šādai plašākai informētībai ir jāapvienojas ar spēcīgām ekonomiskām ierosmēm uzņēmumiem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju no precēm un pakalpojumiem, ko tie sniedz. Pāreja uz zemas oglekļa emisijas ekonomiku ir vajadzīga visā pasaulē, un to iespējams panākt ar visaptverošu un integrētu rīcību emisiju novēršanai visās nozarēs.
Tikai saglabājot vērienu mēs varam būt gatavi siltumnīcefektu gāzu koncentrācijas stabilizēšanai zemākā līmenī, ja IPCC turpmāk norādīs, ka tas ir vajadzīgs. Tāpat kā Komisija arī es esmu pārliecināts, ka arī jums ir svarīgs uzdevums nodot tālāk šos nozīmīgos vēstījumus.
2009. gads būs izšķirošs gads sarunās par globālā klimata pārmaiņām. 2009. gads Komisijai būs īstenošanas gads: mēs strādājam pie ceļveža īstenošanas. Ir aptuveni 15 pasākumi, kas jāpieņem ar komitoloģijas procedūru; ir termiņu saraksts pārskatītajā emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā, kurus mēs gatavojamies ievērot: piemēram, nozaru sarakstam, kurās notiek oglekļa noplūde, ir jābūt gatavam 2009. gada decembrī. 2009. gada 30. martā notiks liela ieinteresēto pušu sanāksme. Lielākā daļa darba tiks paveikta vasarā, un 2009. gada beigās mums būs darbam gatavs saraksts.
Saskaņotajiem noteikumiem par izsoļu rīkošanu ir jābūt gataviem 2010. gada jūnijā. Februārī notiks liela ieinteresēto pušu sanāksme, un jums ir pieejami visi termiņi un darba programmas. Taču, kā jau teicu, 2009. gads kļūs par izšķirošo gadu sarunās par globālā klimata pārmaiņām.
Sagaidāms, ka konferencē par klimata pārmaiņām, kas decembrī notiks Kopenhāgenā, pasaule vienosies par turpmāko rīcību klimata pārmaiņu pārvarēšanā. Taču Kopenhāgenas darījums nekādā gadījumā nav pašsaprotams, vēl joprojām ir daudz darāmā.
Enerģētikas un klimata pārmaiņu normatīvo aktu pakete bija labs sākums šajā pārejā un lielisks pierādījums, ka šāda vērienīga klimata politika ir ne tikai iespējama, bet arī vispārēji izdevīga mūsu ekonomikai un sabiedrībai. Kopenhāgenas paziņojums ir pamats Eiropas Savienības turpmākās nostājas izstrādāšanai šajos vissvarīgākajos jautājumos, ļaujot mums saglabāt vadību un sekmīgi pabeigt sarunas Kopenhāgenā.
Ir skaidrs, ka klimata pārmaiņu problēmu nav iespējams atrisināt bez ievērojami palielināta finansējuma un ieguldījumiem tīrajās tehnoloģijās un bez pasākumiem, lai pielāgotos nenovēršamajai klimata pārmaiņu ietekmei. Saskaņā ar aplēsēm līdz 2020. gadam attīstības valstīm vajadzīgas summas palielināsies līdz EUR 120 - 150 miljardiem gadā.
Līdz 2020. gadam šā finansējuma lielākā daļa var nākt no attīstības valstu privātā sektora mājsaimniecībām. Piemēram, lielāko samazinājumu enerģētikas nozarē radīs pašu apmaksāti efektivitātes uzlabojumi. Tos daļēji var atbalstīt starptautiskie aizdevumi, lai mobilizētu starptautiskās privātās finanses.
Vēl viena ievērojama papildu finansējuma un ieguldījumu daļa tiks mobilizēta ar oglekļa emisiju tirgus palīdzību gan no ieņēmumiem no turpmākajām oglekļa emisijas kvotu izsolēm, gan no oglekļa kredītiem saskaņā ar TAM. Enerģētikas un klimata normatīvo aktu paketē Eiropas Savienība ir izveidojusi ievērojamu pieprasījumu pēc TAM kredītiem līdz 2020. gadam. Tas, jādomā, paātrinās tīro tehnoloģiju izplatīšanos attīstības valstīs.
Tomēr jo nabadzīgākas ir attīstības valstis, jo lielāka attīstīto valstu papildu finansiāla palīdzība tām būs vajadzīga. Bez šīs palīdzības tās nevarēs pietiekami samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju. Bez šīs palīdzības visnabadzīgākie un neaizsargātākie cietīs no klimata pārmaiņu ietekmes. Bez šīs palīdzības nebūs Kopenhāgenas nolīguma.
Jautājums ir: kā mēs varam nodrošināt, lai šī valsts papildu finansējuma plūsma būtu paredzama, līdzekļi tiktu tērēti pārredzami un efektīvi un lai ieguldījumi šajās plūsmās tiek sadalīti starp valstīm?
Pēc mūsu ieguldījuma Apvienoto Nāciju Organizācijas sarunās mēs redzam, ka pēc Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas gūtajiem panākumiem daudzās pasaules daļās ir izveidoti oglekļa tirgi. Austrālija ir paziņojusi par savas sistēmas galvenajiem elementiem. Neilgi pēc ievēlēšanas 2008. gada rudenī ASV prezidents Barack Obama vēlreiz apstiprināja mērķi izveidot ASV oglekļa tirgu.
Šīs tirdzniecības sistēmas kopā varētu izveidot pasaules nākotnes oglekļa tirgus kodolu. Kā jau norādīju, Eiropas Savienības izaicinājums līdz 2015. gadam tagad ir šādu saistīti oglekļa tirgu attīstības veicināšana jo īpaši starp OECD valstīm.
Kopenhāgenas paziņojumā Komisija risināja šos jautājumus, izvirzot konkrētus priekšlikumus - priekšlikumus, kas ir ne tikai vērienīgi, bet arī reāli un dos ievērojamu ieguldījumu Kopenhāgenas panākumos, kuri tik izmisīgi vajadzīgi mūsu planētai.
Atļaujiet man nobeigumā izmantot šo iespēju, lai pateiktos Klimata pārmaiņu pagaidu komitejai, Florenz kungam un Parlamentam par spēcīgu atbalstu mūsu priekšlikumiem un nopietnību un ātrumu, ar kādu tie izskatīja šo paketi.
(Aplausi)
Karl-Heinz Florenz
referents. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs! Jūtos ļoti iepriecināts, ka šīs pagaidu komitejas darba noslēgumā šis jautājums izraisīja tik lielu interesi, un par to es esmu visvairāk pateicīgs. Es gribētu pateikties arī visiem, kuri piedalījās debatēs, un visiem, kuri strādāja kopā ar mums. Mēs esam izveidojuši ceļa karti, pa kuru doties uz Kopenhāgenu, un uz šā ceļa, protams, ir zīmes, arī stop zīmes un brīvas braukšanas zīmes, un zīmes, ka priekšā ir sarežģīti braukšanas apstākļi. To visu mēs šodien apspriedām.
Priecājos, ka bija arī kritiskas piezīmes, kuras daļēji var pieņemt. Holm kunga ieteikums Eiropas iedzīvotājiem neēst gaļu ir, atvainojiet, nejēdzīgs, taču mums katram ir savi uzskati. Gala iznākums būs labs, un katrs būs to veicinājis. Vēlreiz sirsnīgs paldies jums!
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks šodien.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Constantin Dumitriu  
Dāmas un kungi! Iepriekšējos mēnešos mēs redzējām, ko nozīmē kredīta krīze, jo pasaules ekonomiku ir skārusi nepieredzēta krīze. Tomēr arī klimata, pārtikas un sociālā krīze liek sevi manīt tieši tikpat spēcīgi.
Iepriekšējos gados Rumānijā bija vērojama ražošanas lejupslīde tādu ārēju apstākļu dēļ kā plūdi, sausums un putnu gripa, un to vainagoja iepriekšējo mēnešu ekonomiskās problēmas. Pašreizējās finanšu krīzes laikā mums būs arvien grūtāk segt plūdu un sausuma radītos zaudējumus no valsts budžeta. Visu laiku, kopš es darbojos Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā, es esmu atbalstījusi atsevišķas intervences sistēmas Kopienas līmenī neatkarīgi no valsts pieļaujamās maksimālās vērtības.
Esmu pārliecināta, ka, sastopoties ar šāda mēroga problēmām, mums ir jādod priekšroka ieguldījumiem tīrajās tehnoloģijās un atjaunīgajā enerģijā. Tas ir risinājums klimata krīzei, kas vienlaikus atdzīvinās ekonomiku, radot jaunas darbavietas. Mūsu Eiropas pilnvaru daļa ir pienākums pārliecināt mūsu valstu valdības vairāk ieguldīt inovācijā un jaunās, ar vidi saistītās tehnoloģijās.
Gábor Harangozó  
rakstiski.- Klimata pārmaiņu novēršanu tagad, kad finansēs valda juceklis un pazeminās uzticība ekonomiskajām sistēmām, daudzi var uzskatīt par kļūdu prioritāšu ziņā. Kļūt ,,zaļiem” ir dārgi, un pūles, kas jāpieliek dauzu nozaru restrukturizācijai, lai sasniegtu vērienīgos mērķus, ir ārkārtīgi lielas.
Tomēr ir daudz iespēju, kas jāizmanto ,,zaļajās” investīcijās un politikā kā ekonomikas atveseļošanās un stabilitātes veicināšanas elementi. Zemas oglekļa emisijas ekonomika ir patiess izaicinājums, un mēs nevaram atļauties netikt ar to galā. Mums ir vajadzīgi vērienīgi, bet tomēr sasniedzami mērķi, un mums nav jābaidās iet pa nenovēršanas rūpnieciskās revolūcijas ceļu. lai nodrošinātu ekonomikas atveseļošanos un labākus dzīves apstākļus mūsu pilsoņiem, ir vajadzīga kompleksa un vērienīga pieeja, kas veicina inovācijas un jaunu darbavietu un uzņēmumu attīstību saistībā ar ,,zaļajām” tehnoloģijām.
Visbeidzot, lai veiktu vajadzīgos ieguldījumus ,,zaļajā” inovācijā, bez šaubām, ir vajadzīgi pietiekami lieli finanšu līdzekļi, un pats par sevi saprotams, ka šos izdevumus nevar vienkārši segt uz citu svarīgu Kopienas politikas nozaru rēķina, kuras nevar izturēt klimata pārmaiņu slogu bez papildu finanšu līdzekļiem.
Gyula Hegyi  
Vienas no visnopietnākajām klimata pārmaiņu ilgtermiņa sekām ir ūdens resursu samazināšanās un arvien jūtamāks tīra dzeramā ūdens trūkums. Nepārspīlējot var teikt, ka 21. gadsimtā ūdens būs vissvarīgākais stratēģiskais pamatlīdzeklis. Tādēļ Eiropas vides aizsardzības politika ir jāpiemēro stingrāk nekā tas bija līdz šim, lai aizsargātu gruntsūdeņus, novērstu ūdens un augsnes piesārņojumu un atbalstītu dabisko un mākslīgo ūdenskrātuvju dzīvotņu pienācīgu apsaimniekošanu.
Plūdu un sausuma periodu maiņa un arī ārkārtēji ūdens apstākļi prasa labāku lietus ūdens apsaimniekošanu. Lieka ūdens nav, ir tikai slikti pārvaldīts ūdens. Nākamajā parlamentārajā ciklā un jaunajā budžetā Eiropas Savienībai ir jānodrošina ievērojami līdzekļi plūdu novēršanai, gruntsūdens aizsardzībai, tīra ūdens krātuvju palielināšanai pilsētām un notekūdeņu attīrīšanas programmām. Ungārijai ir lieliski ūdens resursi, un ungāru hidraulikas inženieri strādā lieliski jau gandrīz 200 gadus. Tādēļ esmu pārliecināts, ka mūsu valstij būs aktīva un konstruktīva loma Eiropas vienotās ūdens politikas izveidē.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
rakstiski. - (PL) Runājot šajās debatēs par klimata aizsardzības politiku līdz 2050. gadam, es vēlētos pievērst jūsu uzmanību šādiem jautājumiem.
Pirmkārt, ja Amerikas Savienotās Valstis un dienvidaustrumu Āzijas valstis nepievienosies ogļskābās gāzes emisijas samazināšanas programmām ar tādu pašu atdevi kā Eiropas Savienība, tad ārkārtīgi lielie finansiālie izdevumi un to nenovēršamās sekas - Eiropas Savienības lēnāka ekonomiskās izaugsme - būs pārāk dārga cena par ogļskābās gāzes emisijas nelielu samazinājumu. Eiropas Savienība ir atbildīga tikai par 14 % no pasaules emisijas, bet ASV un dienvidaustrumu Āzijas valstis ražo gandrīz 80 % no tām.
Otrkārt, atsevišķu valstu saistības līdz 2020. gadam samazināt ogļskābās gāzes emisiju par 20 % un nepieciešamība pirkt emisijas kvotas ievērojami paaugstinās elektrības un apkures cenu privātajam sektoram un pat palielinās izdevumus rūpniecības sektorā it īpaši jaunajās dalībvalstīs, piemēram, Polijā, kur enerģētikas nozares pamatā ir ogles. Tā rezultātā šajās valstīs var pārtraukt darbu daudzas rūpniecības nozares, kurās ir liels enerģijas patēriņš, izraisot virkni nelabvēlīgu sociālu seku.
Visbeidzot, ir jāņem vērā jaunajās dalībvalstīs un jo īpaši Polijā panāktais ogļskābās gāzes emisijas samazinājums. Laikposmā starp 1990. un 2005. gadu Polijā norisinājās visaptveroša ekonomikas restrukturizācija, un tās rezultātā ogļskābās gāzes emisija samazinājās par aptuveni 30 %. Tas maksāja ļoti dārgi sociālajā ziņā, un šajā laikā bezdarba līmenis daudzus gadus saglabājās nemainīgs - vairāk nekā 20 %.
Adrian Manole  
Manuprāt, Florenz kunga ziņojums ,,2050: Nākotne sākas jau šodien - ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” bija savlaicīgs un nepieciešams, ņemot vērā ietekmi, ko mēs jau vērojam, un to, kuru gaidām klimata pārmaiņu rezultātā.
Rumānija bija viena no pirmajām Eiropas valstīm, kura parakstīja Kioto protokolu, un tas nozīmē, ka tā apzinās pienākumu atbalstīt cīņu pret klimata pārmaiņām, līdz 2012. gadam samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju par 8 %.
Esmu pārliecināts, ka mums ir vajadzīgi šie pasākumi, kaut gan, salīdzinot ar citām Eiropas valstīm, Rumānijā ir zems siltumnīcefekta gāzu emisijas līmenis. Lauksaimniecībai un Rumānijas mežsaimniecībai var būt ievērojama nozīme, cīnoties pret klimata pārmaiņām, kuru ietekmi mēs spēcīgi jūtām iepriekšējos gados kā plūdus, augstas gaisa temperatūras un ilgstošu sausumu. Šīs dabas parādības skar ne tikai lauksaimniecības un mežsaimniecības ražīgumu, bet arī vērtīgas dzīvotnes un ekosistēmas.
Paredzams, ka lauksaimniecība un mežsaimniecība dos lielu ieguldījumu klimata pārmaiņu radītās ietekmes novēršanā, nodarbojoties ar apmežošanu, lai absorbētu un aizturētu siltumnīcefekta gāzes un izmantotu biomasu kā atjaunīgo enerģijas avotu.
Marian-Jean Marinescu  
Eiropas Savienība ieņem vadošo pozīciju centienos atrast kompromisu globālā nolīguma pieņemšanai laikposmā pēc Kioto protokola. Iespējams, ka sadarbība ar ASV jauno administrāciju dos iespēju piedāvāt pilnīgi jaunu veidu šī nolīguma īstenošanai.
Īpaši pasākumi klimata pārmaiņu ietekmes apkarošanai dod arī ilgtspējīgas sociāli ekonomiskās attīstības iespējas un rada jaunas darbavietas. Tie ir vērsti galvenokārt uz jaunām, dinamiskām nozarēm, piedāvājot lielu izaugsmes iespējas tur, kur līdzšinējais ieguldījumu līmenis bija nepietiekams. Šie pasākumi ne tikai apkaros klimata pārmaiņas, bet arī pozitīvi iespaidos un mazinās ekonomiskās un finanšu krīzes ietekmi, un ilgtermiņā tie var samazināt Eiropas Savienības atkarību no enerģijas importa.
Šajā gadījumā mēs runājam par jauniem intensīviem ieguldījumiem transporta infrastruktūrās, atjaunīgajos enerģijas avotos, biotehnoloģijā, atkritumu savākšanā un pārstrādē, kodolenerģijā un dzīvojamo māju apkures sistēmu mudernizācijā.
Arī apmežošana un pasākumi tuksnešu veidošanās novēršanai vidējā laikposmā var dot iespaidīgus rezultātus.
David Martin  
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju K. H. Florenz ziņojumu par klimata pārmaiņām, kura mērķis ir formulēt politiku, lai noturētu globālo sasilšanu zem 2°C, salīdzinot ar laiku pirms rūpniecības attīstības. Īpaši atzinīgi es vērtēju aicinājumu par 20 % uzlabot energoefektivitāti, aicinājumu noteikt saistošus mērķus lauksaimniecībai un prasību izveidot Eiropas klimata fondu.
Šie priekšlikumi kopā ar ES jau pieņemtajiem pasākumiem dod mums stingras pozīcijas, pārliecinot par rīcību saistībā ar klimata pārmaiņām Kopenhāgenas samitā.
Péter Olajos  
Vēlos apsveikt Florenz kungu ar šo ziņojumu, kas ir lielisks materiāls, gatavojoties Kopenhāgenas konferencei, kas notiks gada nogalē.
Es uzskatu par ļoti svarīgu apsvērumu, ka ekonomikas un finanšu krīzei un klimata pārmaiņu krīzei ir kopīgas saknes. Tādēļ arī izeja no šīm krīzēm ir tāda pati. Lai mazinātu un apturētu šo krīžu sekas, visās dzīves jomās ir vajadzīga plaša inovācija un izturēšanās modeļa maiņa.
Piekrītu komisāram S. Dimas, ka izmaksas ir jāsedz galvenokārt ar ieņēmumiem no oglekļa dioksīda tirdzniecības, otrkārt, ar privātu sabiedrību ieguldījumiem un, treškārt, ar valsts stimuliem.
Ikviens meklē risinājumus, veidus, kā veicināt nodarbinātību, pēc iespējas ātrāk iedarbināt globālās ekonomikas motoru un apturēt klimata pārmaiņas. Koncepciju, ko pazīst kā ,,Zaļo jauno kursu”, formulēja ANO ģenerālsekretārs Ban Ki-moon kungs. Būtībā tā nozīmē, ka globālajiem ekonomiskajiem stimuliem ir jākļūst par daļu no ieguldījumiem videi draudzīgās tehnoloģijās. Ekonomikas organizācija jaunā loģika, kuras pamatā ir starptautiskā kapitāla tirgus atbalstītas inovācijas vides tehnoloģijā, ir arī ASV prezidenta Barack Obama programmas pamatiezīme.
Inovācijas zaļajās un nākotnes industriālajās tehnoloģijās veicinātu valsts un ekonomikas efektivitāti, palielinātu ekonomikas dalībnieku ieinteresētību un paaugstinātu patēriņa cenu un izmaksu jutīgumu attiecībā uz piedāvātajām precēm un pakalpojumiem.
Rovana Plumb  
Ziņojumā izklāstītie 12 punkti ir skaidrs rīcības plāns nākotnei. Taču lai to varētu īstenot vietējā, valsts, reģionālā un pasaules līmenī, mums ir vajadzīgs labi informētu iedzīvotāju atbalsts.
Saskaņā ar Eirobarometra 2008. gada pavasarī veikto aptauju par ,,klimata pārmaiņām”, aptuveni 41 % eiropiešu apgalvoja, ka ir slikti informēti par klimata pārmaiņu cēloņiem, sekām un apkarošanas veidiem. Rumānijā vairāk nekā 65 % iedzīvotāju teica, ka viņi par to nav informēti.
Sabiedrības zināšanu palielināšana šajā jautājumā, izmantojot ikdienas dzīves jomām piesaistītas izglītības un informācijas kampaņas, ir ārkārtīgi svarīgs solis šajā virzienā. Komisijai un dalībvalstīm ir jāfinansē sabiedrības informēšanas kampaņas un jārada apstākļi cilvēku apmācībai jaunās profesijās, pielāgojoties darba tirgus īpašajiem izaicinājumiem, ko izraisa strukturālas ekonomikas pārmaiņas un paātrina klimata pārmaiņas un to ietekme.
Pašreizējās ekonomiskās krīzes apstākļos ES ir politiski un finansiāli jāpievēršas ,,tīro tehnoloģiju” uzturēšanai un attīstībai, apkarojot klimata pārmaiņas, atbalstot pārrobežu pielāgošanās pasākumus, palielinot energoefektivitāti un sniedzot palīdzību katastrofu gadījumos saskaņā ar ES solidaritātes principu. Tā iznākums ir ,,zaļo” darbavietu radīšana jaunos, konkurētspējīgos uzņēmumos.
Flaviu Călin Rus  
Dāmas un kungi! Visas debates par klimatu, ekosistēmām un enerģētiku ir ārkārtīgi svarīgas, jo jebkādas lielākas pārmaiņas šajās jomās var ietekmēt dzīvību uz šīs planētas. Neatkarīgi no cēloņu veidiem vai zinātniskiem argumentiem, ko izvirza dažādas pētnieku grupas, viens ir drošs - mēs piedzīvojam globālo sasilšanu. Šis plašais, labi uzrakstītais ziņojums ne tikai sniedz mums derīgu un vērtīgu informāciju, bet arī mudina mūs izdot šādu jautājumu: ,,Ko mēs grasāmies darīt savā un nākamo paaudžu labā?”
Uz šī klimata pārmaiņu fona man šķiet, ka Es dalībvalstīm vajadzētu strādāt pie trīs veidu projektiem un atbalstīt tos kā prioritāti:
1. Projekti, kas saistīti ar standarta politiku energoresursu iespējami efektīvā pārvaldē un risinājumu meklēšana piesārņojuma samazināšanai jo īpaši rūpnieciskajos apgabalos un uzņēmējdarbības zonās.
2. Projekti, kas saistīti ar finansējumu zinātniskai pētniecībai ar mērķi izstrādāt tīras tehnoloģijas.
3. Projekti, kas atbalsta tūlītēju īpašu rīcību ekosistēmas atveseļošanai gan Eiropā, gan citos pasaules reģionos.
Daciana Octavia Sârbu  
Eiropas Savienība ir uzņēmusies vadību cīņā pret klimata pārmaiņām. Ilgtermiņa stratēģijas izveide pasaules dabas resursu efektīvai pārvaldei palīdzēs sasniegt tādu pasaules ekonomiku, kurā būs mazāka oglekļa dioksīda emisija.
Šīs stratēģijas pamatā ir jābūt solidaritātes principam, tiecoties panākt līdzsvaru starp bagātām valstīm un attīstības valstīm, kurām vajadzīga palīdzība, lai mazinātu to neaizsargātību pret klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi. Globālās sasilšanas izpausmes ir acīmredzamas nabadzībā, pārtikas trūkumā un ierobežotos enerģijas avotos. Ir labi zināms, ka nafta vairs nav pietiekami spēcīgs enerģijas avots, lai apmierinātu pieprasījumu, par kuru lēš, ka līdz 2030. gadam tas palielināsies vismaz par 60 %. Alternatīvu avotu atrašana un saprātīga esošo resursu izmantošana ir izaicinājumi, ar kuriem ES sastapsies nākotnē. Lauksaimniecība ir viena no jomām, kas ir vismazāk aizsargāta pret klimata pārmaiņu ietekmi, jo tā ir atkarīga no meteoroloģiskajiem apstākļiem.
Paturot prātā, ka šī nozare dod pārtikas resursus pasaules iedzīvotājiem, globālās sasilšanas ietekmes novēršanas ilgtermiņa stratēģijas darba kārtībā būs jāiekļauj augsnes un ūdens resursu ilgtspējīga pārvaldība apvienojumā ar mežu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību.
Richard Seeber  
rakstiski. - (DE) Eiropa un pasaule pašlaik sastopas ar lieliem izaicinājumiem. Kapitāla tirgus krīze nav vienīgā neatliekamā problēma. Mums pēc iespējas ātrāk ir jāuzsāk ilgtspējīga programma klimata pārmaiņu apkarošanai. Tik liela ekonomiska un politiska savienība kā Eiropas Savienība spēj pieteikt sevi kā vadošo partneri cīņā pret klimata pārmaiņām.
Pirmais solis šajā virzienā jau ir sperts - Eiropas Savienība ir pieņēmusi saistošus klimata mērķus, un, 2008. gada decembrī pieņemot klimata pārmaiņu normatīvo aktu paketi, tā gatavo daudz piemērotu pasākumu klimata aizsardzībai. Tagad galvenajai prioritātei ir jābūt starptautiska nolīguma noslēgšanai Kopenhāgenā, vienlaikus novēršot rūpniecības iznīcināšanu un Eiropas ekonomikas nevajadzīgus apgrūtinājumus. Tā vietā mums ir jāpalielina ieguldījumi un pētniecība zaļo tehnoloģiju jomā. Šādā veidā Eiropa var virzīties uz priekšu ne tikai vides jomā, bet arī ekonomikā.
Theodor Dumitru Stolojan  
Eiropas Savienība ir kļuvusi par līderi, īstenojot īpašus pasākumus un pieņemot politiku, kas tieši stājas pretī klimata pārmaiņu izraisītajiem globālajiem izaicinājumiem.
Eiropas politika šajā jomā var kļūt daudz efektīvāka pasaules līmenī un ES, ja: a) Eiropas centienus atbalsta citu spēcīgo rūpnieciski attīstīto valstu centieni ārpus ES un tādas valstis kā Ķīna, Indija, Brazīlija un Krievija un tā tālāk; b) kodolenerģijas attīstība tiek veicināta nevis traucēta vismaz turpmākos 30 - 40 gadus, kamēr tiks izstrādāta spēcīga atjaunīgo resursu izmantošanas tehnoloģija un tirgus varēs atļauties segt šīs tehnoloģijas izmaksas, nepiešķirot dotācijas; c) Eiropas Komisija noteiktāk atbalstīs projektus, kas vērsti uz enerģijas taupīšanu un enerģijas iegūšanu nu biomasas, tajā skaitā tehnoloģiju nodošanu, mazāk attīstītajās ES dalībvalstīs ar lielu lauksaimniecības potenciālu.
Rumānija turpinās izstrādāt kodolprogrammu elektrības ražošanai. Tajā pašā laikā tā modernizēs spēkstacijas ar ogļu apkuri un aktīvi centīsies ražot enerģiju no biomasas. Paturot to prātā, mums ir vajadzīga partnerība ar dalībvalstīm, un mēs aicinām Eiropas Komisiju paātrināt Eiropas līdzekļu piešķiršanas procesa vienkāršošanu.
Csaba Sándor Tabajdi  
rakstiski. - (HU) Zaļajiem ieguldījumiem ir jāpiešķir vissvarīgākā nozīme valsts ekonomisko stimulu paketē, kas paredzēta starptautiskās ekonomiskās krīzes nelabvēlīgās ietekmes novēršanai. Šie ieguldījumi, kas tiks lietoti atjaunīgo enerģijas avotu efektīvākai izmantošanai, enerģijas patēriņa ierobežošanai un oglekļa dioksīda un citu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai, dos ne tikai ekonomiskas priekšrocības, bet arī ievērojamus sociālus ieguvumus. Ungārijas interesēs ir tas, lai ES dalībvalstis koordinētu un savstarpēji atbalstītu centienus šajā jomā. Nosakot vides mērķus, mums ir jābūt arī uzmanīgiem pret ES dalībvalstu ekonomiskām un sociālām iespējām. Mums ir jānosprauž tikai ilgtspējīgi mērķi, ņemot vērā to ietekmi uz ekonomisko krīzi. Šos mērķus iespējams sasniegt tikai tad, ja sabiedrība izrāda solidaritāti. Lai tas notiktu, nepietiek tikai ar valdības aktivitāti; ir vajadzīga arī pakāpeniska sabiedrības attieksmes maiņa. K. H. Florenz ziņojumā iekļautie konkrētie ieteikumi rīcībai, piemēram, nulles energoefektivitātes būvniecība, ,,pasīvās” ēkas, Eiropas fonda izveide, lai atbalstītu pētījumus atjaunīgo enerģijas avotu jomā, enerģētikas tīklu savienošana Eiropas līmenī un ES iedzīvotāju un jo īpaši bērnu informētības palielināšana - tas viss veicina sociālās attieksmes maiņu.
Turklāt mums ir jācenšas nodrošināt, lai 21. gadsimtā tiktu saglabāta Eiropas tehnoloģiskā konkurētspēja vides aizsardzības attīstībā un lai mēs to pārvērstu par ekonomisku un sociālu priekšrocību. Ņemot vērā Ungārijas lieliskos lauksaimniecības apstākļus, var pavērties nopietnas iespējas enerģijas ražošanai biogāzes formā no biomasas vai atkārtoti izmantojot augu un dzīvnieku blakusproduktus, vai arī no citiem komerciāliem lietojumiem nepiemērotiem ražošanas atkritumiem.
