Sporta loma izglītībā (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir Pál Schmitt ziņojums Kultūras un izglītības komitejas vārdā par sporta lomu izglītībā.
Pál Schmitt  
referents. - (HU) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, atļaujiet man vispirms paust lielu paldies par daudzajām piezīmēm un ierosinātajiem uzlabojumiem, kas tika sūtīti manam ziņojumam. Mans mērķis bija runāt par fiziskās audzināšanas lomas skolās un sporta lomas izglītībā stiprināšanu.
Gandrīz viena ceturtdaļa Eiropas Savienībā dzīvojošajiem bērniem ir liekais svars un tikai 50 % no viņiem piedalās sporta aktivitātes skolas fiziskās audzināšanas stundu laikā, tajā pat laikā fiziskās audzināšanas stundu skaits turpina samazināties. Šī bīstamā procesa rezultātā Eiropā aizvien vairāk izplatās diabēts, augsts asinsspiediens, sirds un nervu sistēmas slimības, mugurkaula un limfvadu slimības, un nākotnē tādejādi ievērojami pieaugs atsevišķo dalībvalstu veselības aprūpes izmaksas.
Mēs nevaram atļauties kompensēt neaktīvu dzīvesveidu un mazkustīgu ikdienas dzīvi, kas tipiska Eiropas pieaugušajiem, atstājot novārtā tādu vienkāršu, bet vienlaikus efektīvu instrumentu kā fiziskās audzināšanas stundas. Kā kādreizējais olimpietis, praktizējošs sporta direktors un, protams, Eiropas Parlamenta loceklis, mans pienākums un mana atbildība ir atrast veidu, kā Eiropas Savienība var veikt savu ieguldījumu cīņā pret skolnieku aptaukošanos, atbalstot veselīgu, aktīvu dzīvesveidu, veidojot Eiropas pieaugušo veselību un - izglītības procesā - izmantojot sportu.
Atļaujiet man apsveikt dalībvalstu vadītājus par viņu viedo lēmumu neaizmirst sportu pēdējā Lisabonas samitā un piešķirt Eiropas Savienībai tiesības rīkoties sporta jomā pēc Reformu līguma apstiprināšanas. Komisija ir sagatavojusi virkni programmu veselīga dzīvesveida veicināšanai un veselīga uztura jomā, tomēr starp šīm programmām nav pietiekamas koordinācijas. To īstenošanā būtiskāka loma un cieņa ir jāsniedz sporta ekspertiem, fiziskās audzināšanas skolotājiem un treneriem.
Ir jānorāda, ka Baltā grāmata par sportu, ko Komisija izdeva jūlijā, un ar to saistītais rīcības plāns ir solis pareizajā virzienā. Vēl mēs turpinām sadarbību ar Komisiju pētījumu veicināšanā, kas ir būtiski sporta ekspertiem, un statistikas datu apkopošanā, lai izvērtētu skolnieku sporta aktivitātes un viņu fizisko stāvokli.
Es uzskatu, ka ir būtiski, izmantojot mūžizglītību un Boloņas procesa pamatnostādnes, mēs varētu veicināt mobilitāti un pastāvīgu apmācību treneriem un fiziskās audzināšanas skolotājiem, mēs varam savstarpēji atzīt profesionālos un akadēmiskos grādus, kas apliecina viņu kvalifikāciju, un mēs varam atbalstīt ar efektīvāku sadarbību starp sporta ekspertu organizācijām.
Papildus fiziskajiem vingrinājumiem fiziskā audzināšana skolās attīsta tādas būtiskas īpašības kā neatlaidība, komandas gars, gribasspēks un godīgums, no kā mums uzticētie jaunie cilvēki varēs gūt labumu visas turpmākās dzīves garumā. Dalībvalstu skolu un ģimnāziju sporta telpas bieži vien ir ļoti atstātas novārtā, un tās ir nabadzīgi aprīkotas un noplukušas. Vēl viena liela problēma ir kvalificētu fiziskās audzināšanas skolotāju trūkums, turpmākās profesionālās apmācības neorganizētais stāvoklis un fakts, ka fiziskās audzināšanas mācību programma ir novecojusi.
Diemžēl fiziskā audzināšana skolās ir zaudējusi savu nozīmi, kaut arī tā ir pamats gan fiziskajai, gan garīgajai attīstībai. Maigas un asas kustības, ko iespējams labi attīstīt sportojot un ar vispārzināmām spēlēm, vai jebkādām aktivitātēm, kas ietver kustēšanos, arī ir būtiskas lasīt un rakstīt prasmes apguvē. Tā nav nejaušība, ka bērni ar disleksiju un disgrāfiju tiek ārstēti arī izmantojot kustību terapiju.
Fiziskā audzināšana ir vienīgais mācību programmas priekšmets, kas koncentrējas ne tikai uz garīgo attīstību, bet arī fizisko, aktīvas kultūras un higiēnas attīstību. Fiziskās audzināšanas un vecāku kopējais uzdevums ir mācīt un mudināt bērnus dzīvot veselīgi un regulāri vingrot, un pievērst viņu uzmanību dopingu, alkohola un citu narkotisku vielu kaitīgajai ietekmei uz fizisko un garīgo veselību.
Lai uzlabotu skolas vecuma bērnu veselības un fizisko stāvokli, mēs iesakām noteikt fizisko audzināšanu pamatskolās un vidusskolās kā obligātu priekšmetu un paredzēt kā daļu no mācību programmas, ka bērniem ir iespēja vingrot vismaz trīs reizes nedēļā. Sportam ir vispārzināma loma sociālās integrācijas un sociālās kohēzijas veicināšanā, jo sports ir būtisks instruments socializācijā un starpkultūru dialogā.
Ziņojumā būtiska nozīmē ir arī dzimumu līdztiesības jautājumam. Es uzskatu arī, ka tiem, kuriem ir invaliditāte, arī ir jāpiedalās regulārajās skolas fiziskās audzināšanas stundās, kas atbilstu viņu vajadzībām un būtu ļoti integrējoši. Savā ziņojumā es arī norādīju, ka fiziskā audzināšana un organizētas sporta nodarbības skolās ir būtiskas ne tikai no fiziskā, bet arī no garīgā viedokļa veselīgai bērnu attīstībai un vienlaikus kā socializācijas veids. Ziņojumā es ierosinu, ka atpalikušajiem reģioniem ir jāsniedz iespēju konkurēt, lai iegūtu līdzekļus ieguldījumiem sportā no struktūrfondiem.
Visbeidzot, es vēlētos pateikties Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejai un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai par vērtīgo ieguldījumu ziņojumā. Dāmas un kungi, es atbilstoši lūdzu jūs atbalstīt manu ziņojumu. Paldies jums par uzmanību.
Hans-Peter Martin
- (DE) Priekšsēdētājas kundze, es lūdzu vārdu pirms tika pieteikts ziņojums. Priekšsēdētājs, kurš vadīja sēdi pirms Jums, nepieteiktās uzstāšanās procedūras ietvaros aicināja virkni deputātu, kuru pat nebija Parlamentā. Par to viņam tika izteikts aizrādījums atbilstoši Reglamentam, Corbett kungs.
Es centos tikt pie vārda vairākas reizes un iesniedzu arī pieteikumu, taču tas tika ignorēts. Es uzskatu, ka priekšsēdētāja, kurš vadīja sēdi pirms Jums, rīkojās pretēji šī Parlamenta noteikumiem un nepiedienīgi.
Priekšsēdētāja
. - Cien. Martin kungs, bija pārāk vienas minūtes runas. Parasti tās ilgst pusstundu. Tomēr laiks tik pārsniegts ar ievērojami lielo skaitu runu, es atvainojos.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlētos apsveikt P. Schmitt un komiteju sakarā ar patstāvīgo ziņojumu. Ziņojums ir izstrādāts laikus un ir ļoti iedvesmojošs. Šo ziņojumu mēs izmantojām, izstrādājot Komisijas Balto grāmatu, kas ir viens no tiem ieguldījumiem, kuru es uzskatu par būtisku soli kopējās stratēģijas izveidē attiecībā uz sportu Eiropā; priecājos, ka starp jūlijā pieņemto Balto grāmatu un šo ziņojumu ir daudz konkrētu sakritību.
Kopumā gan šajā ziņojumā, gan Baltajā grāmatā atzīts, ka fiziskās audzināšanas vispārējās pamatievirzes ne vienmēr atbilst mūsdienu sabiedrības vajadzībām. Šis jautājums arvien vairāk tiek marginalizēts saistībā ar skolu mācību programmām, tāpēc mums ir jāveic uzlabojumi.
Es vēlētos pieminēt dažus ziņojumā un Baltajā grāmatā aplūkotos jautājumus jeb jomas. Abos dokumentos ir ieteikums pastiprināt sadarbību starp veselības, izglītības un sporta nozarēm, lai izstrādātu un īstenotu stratēģijas veselības risku, piemēram, aptaukošanās, mazināšanai.
Attiecībā uz fiziskajai audzināšanai atvēlēto laiku mēs ietversim šo aspektu visās pamatnostādnēs par fiziskajām aktivitātēm. Šīs pamatnostādnes mums kopā ar dalībvalstīm ir jāizstrādā līdz 2008. gada beigām. Mēs apsveram arī iespēju piešķirt Eiropas zīmi tām skolām, kas aktīvi atbalsta un popularizē fiziskās aktivitātes skolu vidē.
Attiecībā uz pētniecību Baltajā grāmatā ietverts priekšlikums iedzīvināt Septīto pētniecības pamatprogrammu, lai šajā jomā atbalstītu daudznozaru pētniecību, galvenokārt attiecībā uz veselīga dzīvesveida aspektiem. Mēs arī ieteicām struktūrfondu plānošanā apsvērt sporta nozīmi attiecībā uz sociālo iekļaušanos, sociālo integrāciju un vienādām iespējām.
Attiecībā uz investīcijām, ciktāl tās attiecas uz augstākā līmeņa sportu, mēs esam uzsākuši pētījumu par augstākā līmeņa jauno sportistu apmācībām Eiropā. Tam vajadzētu ļaut mums izvēlēties pareizos instrumentus, lai attīstītu jauniešiem paredzētā sporta apmācību un izglītību, kā arī nodrošināt augstāku kvalitāti šajās jomās un kvalitāti kopumā.
Tostarp mēs atbalstām sportu un fiziskās aktivitātes Mūžizglītības programmā, programmā "Jaunatne darbībā” un programmā "Eiropa pilsoņiem”. Ļaujiet man uzsvērt, ka vispārējā aicinājumā iesniegt priekšlikumus 2008., 2009. un 2010. gadam saistībā ar Mūžizglītības programmu par tā prioritātēm ir noteiktas fiziskā audzināšana un sporta izglītība, un tas pavērs jaunas finansēšanas iespējas šajā izglītības jomā.
Noslēgumā, kā to jau minēja P. Schmitt, jāsaka, ka mēs ceram uz Reformu līguma ratifikāciju un stāšanos spēkā, jo tas pavērs jaunas iespējas. Mūsu pieredze ar Pierre de Coubertin rīcības plānu un jūsu ziņojumu palīdzēs mums pilnveidot šīs iespējas, lai nākamajos gados atbalstītu dalībvalstu centienus veicināt sporta lomu izglītībā. Vēlreiz pateicos par jūsu ieguldījumu!
Christa Prets  
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinuma sagatavotāja. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, runājot par godīgumu, sportā nedrīkst būt nodalījuma starp dzimumiem, pret sievietēm ir jāattiecas līdzvērtīgi. Tas aizsākas jau skolas gados fiziskās audzināšanas stundu laikā un turpinās augstākā līmeņa sportā atbilstoša līmeņa treniņos, kuros pārāk maz uzmanības tiek pievērsts sieviešu iezīmēm un bioloģiskajām nepieciešamībām. Šim aspektam ir jāpievērš lielāka uzmanība.
Augstākā līmeņa sportā tas pats attiecas uz sabiedrību un mediju uzmanību, kas ietekmē finansēšanu. Augstākā līmeņa sportā sievietes pārsvarā ir visnelabvēlīgākajā situācijā, un ir pienācis pēdējais laiks, lai mēs nodrošinātu, ka arī šajā sakarā ikvienam tiek piemērots godīgas spēles princips.
Vēl mums ir jānodrošina, lai labāk noritētu atšķirīgu kultūras grupu meiteņu integrāciju skolas sporta aktivitātes noritētu labāk, un mums jācenšas iekļaut ikvienu neatkarīgi no reliģiskajām un kultūras atšķirībā.
Manolis Mavrommatis
PPE-DE grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, atļaujiet man apsveikt mūsu kolēģi P. Schmitt, kurš savā ziņojumā ir iekļāvis personīgo pieredzi. Es uzsveru, ka mūsdienās sports un bērnu iekļaušana sporta aktivitātes ir ļoti nepieciešama, ņemot vērā pārmaiņas, kas ir notikušas ikdienas dzīvē.
Mūsdienās bērni ļoti daudz laika pavada pie televizora, videospēlēm un datora. Viņu uzturs pavisam noteikti nav veselīgs. Bērnu aptaukošanās ir kļuvusi par ļoti nopietnu problēmu, kas neizbēgami izraisa nopietnus veselības apdraudējumus. Bērniem sports nav tikai veids kā vingrināties un attīstīt jaunas prasmes grupā, tas ir arī izklaidējoši un iemāca strādāt komandā. Fiziskajiem vingrinājumiem, kas veicami sporta laikā, ir labvēlīga ietekme uz jauno cilvēku fizisko veselību. Komisār, bērni neēd vairāk, taču viņi ir kļuvuši mazāk aktīvi un mazāk vingro. Mazkustīgs dzīvesveids un aptaukošanās bieži vien izraisa augstu asinsspiedienu un diabētu, ar ko pastāvīgi saslimst aizvien lielāks skaits ES iedzīvotāju.
Šodien dalībvalstīm ir jāveicina fiziskā audzināšana kā mācību priekšmets skolā, lai sagatavotu bērnus veselīgam dzīvesveidam. Dalībvalstīm un kompetentajām iestādēm ir jānodrošina, lai mācību programmā lielāka nozīme tiek pievērsta veselības veicināšanai un lai fiziskajai audzināšanai tiktu piešķirts līdzvērtīgs statuss pārējiem mācību stundu saraksta priekšmetiem. Dalībvalstīm ir arī jānosaka minimālo fiziskās audzināšanas stundu skaitu skolās.
Visbeidzot, dalībvalstīm ir aktīvi jāatbalsta visa veida fizisko audzināšanu un jāveicina dialogu starp vecākiem, fiziskās audzināšanas skolotājiem un sporta asociācijām ārpus skolas.
Christel Schaldemose
PSE grupas vārdā. - (DA) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties P. Schmitt par šo labo ziņojumu un konstruktīvo sadarbību tā sagatavošanas laikā. Sporta loma vispārējā skatījumā un īpaši izglītības ietvaros ir ļoti svarīgs jautājums. Mazāk kā mēnesi atpakaļ komisārs M. Kyprianou norādīja, ka, viņaprāt, lielākais ES pilsoņu veselības apdraudējums ir aptaukošanās. Es uzskatu, ka diemžēl viņam ir taisnība, un tādēļ ir ļoti būtiski koncentrēties uz šo problēmu un iespējamajiem tās risinājumiem. Mums ir nopietns pienākums attiecībā pret mūsu bērniem, īpaši tiem, kuri mājās neveido labus uztura un sporta ieradumus sociālus vai ģimeniskus iemeslus dēļ. Tādēļ ir būtiski koncentrēties uz sporta lomu izglītībā.
Skola var un tai ir jāspēlē būtisku lomu labu ieradumu veidošanā bērniem, jo bērni tajā pavada lielāko daļu dienas. Tādēļ, kā norādīts ziņojumā, nav nepieciešams diskutēt par to, vai sports ir būtisks izglītībā. Tomēr ir būtiski pārrunāt to, kā mēs varam nodrošināt, lai skolās ir vairāk sporta nodarbību. Vēl ir būtiski, lai bērni pēc iespējas ātrāk attīstītu labus vingrošanas ieradumus. Tas, protams, ir nepieciešams veselības dēļ, taču vienlaikus, kā jau norādīja P. Schmitt, vingrošana un sports palīdz attīstīt sociālās attiecības starp bērniem un jauniešiem un veidot sociālo integrāciju neatkarīgi no etniskās un sociālās klases. Tādēļ sports ir tik nozīmīgs instruments. Ko mēs varam darīt šajā sakarā? Mums ir jānodrošina, lai bērniem ir iespēja vairāk vingrot, nekā tas tiek darīts šobrīd. Sports nedrīkst būt pieejams tikai turīgu vecāku bērniem. Sportam ir jābūt pašsaprotamai ikviena bērna dzīves daļai. Šādos apstākļos ir arī nepieciešams nodrošināt, lai sports nenozīmētu tikai sacensību sportu, bet arī pasākumu, kurā ikviens var piedalīties, un tādēļ ir būtiski, lai sports tiek integrēts izglītībā.
Tādēļ ir vispārēji nepieciešams, lai atsevišķās dalībvalstis padarītu sportu par nozīmīgāku izglītības daļu, nekā tas ir tagad, un šī procesa ietvaros tām ir jānodrošina, lai, piemēram, ir pieejams pareizais aprīkojums un arī kvalificēti skolotāji. Ir skaidrs, ka tas ir dalībvalstu galvenais pienākums, savukārt ar šo ziņojumu mēs vēlamies palīdzēt koncentrēties uz problēmu un iespējamo risinājumu, un, protams, arī uzsvērt, ko ES var šajā jomā paveikt. Turklāt ir nepieciešamas trīs lietas. Mums ir nepieciešami skolotāji, kuri varētu gūt ieskatu, kāds ir iemesls barjerām, kuru dēļ bērni nepiedalās sporta nodarbībās. Ir jāizveido arī labākas attiecības starp sporta nodarbībām skolā un sportu brīvajā laikā. Turklāt, kā jau iepriekš norādīts, mums ir nepieciešams noteikt prioritāti resursiem, laikam un sporta aprīkojumam. Esmu ļoti apmierināts ar ziņojumu. Tas ir labs ziņojums, un tajā ir norādīti nosacījumi, kas nepieciešami, lai sporta nodarbības uzlabotu bērnu veselību. Tādēļ Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupa ar pilnu atdevi atbalsta ziņojumu, tomēr mēs uzskatām, ka ir būtiski, lai tas ir pirmais solis pretī lielākai iniciatīvai saistībā ar aptaukošanas problēmas risināšanu. Mēs uzskatām, ka ir nepieciešams gan izmantot vairāk resursus, gan arī atveltīt šai jomai vairāk laika.
Hannu Takkula
ALDE grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribu pateikties referentam P. Schmitt par ziņojumu. Ir jānorāda, ka šī ir ļoti laba un savlaicīga tēma. Tā izvirza jautājumu par fizisko audzināšanu un sporta lomu skolās. Ja paveramies 20 līdz 30 gadu atpakaļ, tad kā eiropieši mēs apzināmies, ka šī ir viena no skolu izglītības sistēmas jomā, kas tikusi atstāta novārtā. Tas ir skaidri redzams visur Eiropā vispārējās fiziskās sagatavotības samazināšanas ietvaros. Tas ir arī skaidri redzams dažādo blakusefektu izpausmēs. Piemēram, aptaukošanās problēma ir ievērojami pieaugusi. Arī diabēts ir kļuvis par vispārīgu fenomenu, tāpat kā sirds un asinsvadu slimības. Arī garīgās veselības problēmas ir kļuvušas izplatītākas. Kā jau šeit tika norādīts un iepriekš ir minējis M. Mavrommatis, kurš ir no zemes, ko mēs zinām kā seno Grieķiju, mēs varētu atzīmēt, ka senos laikos teica, ka veselā miesā ir vesels gars, kas ir labākais stāvoklis, un tādēļ mums ir jātiecas šo mērķi atkal īstenot Eiropā. Mums ir jāsaprot, ka vingrošana ir ļoti būtiska vispārējai cilvēka labklājībai.
Mēs Eiropā dzīvojam, kā mēs to dēvējam, informācijas sabiedrībā, bet es ceru, ka informācijas sabiedrība var kļūt par ko vairāk. Tā varētu būt izglītības sabiedrība, kas ietverto sevī arī fizisko audzināšanu un vingrošanu. Somijā Olimpisko spēļu uzvarētājs Tapio Korjus šobrīd vada fiziskās audzināšanas projektu, kas ir mēģinājums veicināt izpratni, ka veselīgai fiziskajai audzināšanai ir ietekme uz cilvēka vispārējo labklājību. Mēs sliecamies domāt, ka šajā sakarā ir gaidāmi labi rezultāti.
Tomēr galvenais jautājums ir skolotāju apmācība un skolas, fiziskajai audzināšanai patiesi kļūstot par prioritāti skolotāju apmācībā. Tas būtu arī jāpieprasa no skolotājiem, jo ir īpašas problēmas ar daudziem bērniem attālākajos reģionos.
Es tiešām ceru, ka fiziskajā audzināšanā tiks panākti uzlabojumi, ka skolas un sporta organizācijas savstarpēji komunicēs daudz vieglāk, un ka visiem bērniem un jauniešiem būs iespēja izbaudīt savās dzīvēs prieku, kas gūstams caur fizisko audzināšanu, un veidot uz tā pamatiem savu nākotni.
Zdzisław Zbigniew Podkański
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, nav šaubu par to, ka fiziskās aktivitātes ir būtisks faktors ikviena cilvēka dzīvē. Tas būtu jānorāda, lai uzlabotu mūsu veselības un garīgo stāvokli.
Saskaņā ar virkni pētījumiem un statistikas datiem, dzīvesveida dēļ, kas kļūst aizvien straujāks un tādēļ aizvien mazāk un mazāk laika tiek veltīts sportiskām aktivitātēm un atpūtai, ES pilsoņu veselības stāvoklis gadu no gada pasliktinās. Ja papildinām to ar nabadzīgo uzturu, piemēram, kad ikdienas ēdienkarte satur ātrās uzkodas, varam teikt, ka veselīgs dzīvesveids ir atmests. Vēl būtiskāk ir, ka mēs esam atbildīgi par bērnu un jauniešu veselību, kuri aizvien vairāk cieš no aptaukošanās un koronārām slimībām.
Dzīvesveids, ko šobrīd piedāvājam bērniem, ietver sevī došanos uz skolu ar automašīnu, neadekvātu fizisku audzināšanu, atgriešanos no skolas mājās ar automašīnu, un, kad viņi nonāk mājās, datorus un televizoru, kas patiesībā nav labākais dzīvesveids. Tādēļ tagad ir pienācis laiks izvērtēt situāciju un atbalstīt visus nepieciešamos pasākumus, ar mērķi veidot aktīvu dzīvesveidu. Ir laiks pieņemt rezolūcijas par sporta lomu izglītībā, līdz ar komentāriem un priekšlikumiem, ko paziņoja P. Schmitt. Ir pienācis laiks uztvert šo jautājumu nopietni.
Mikel Irujo Amezaga
Verts/ALE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētājas kundze, savas grupas vārdā es vispirms vēlētos pateikties P. Schmitt par viņa ziņojumu, un arī uzsvērt to, cik būtiski ir palielināt fiziskās audzināšanas stundu skaitu skolās. No garīgā un fiziskā viedokļa labākais veids, kā papildināt vispārējo personīgo attīstību, ir veltīt adekvātu laiku atbilstošām fiziskām aktivitātēm.
Izaicinājums, ko mums mūsu bērnu labā ir pēc iespējas ātrāk jāatrisina, ir līdzsvarota laika sadale starp mācībām un sporta nodarbībām, jo tādējādi mēs varēsim nodrošināt, ka nākotnē viņu dzīves kvalitāte ir laba. Vēl ir jāņem vērā, ka šis ir būtisks laiks prasmju apguvei, un tas nozīmē, ka fiziskā audzināšana ir vitāli nozīmīga. Es vēlētos arī uzsvērt nepieciešamību izveidot kampaņas, kas orientētas uz bērniem un tas ir lūgums Komisijai. Šīm kampaņām un programmām jābūt orientētām uz bērniem un viņu vecākiem, lai viņi varētu integrēt veselīgu dzīvesveidu, kas ietvertu fiziskās aktivitātes un izslēgtu tādus kaitīgus ieradumus kā smēķēšana, kas turpina būt lielākais "traips” Eiropas veselībā.
Visbeidzot, es domāju, ka līdz šim visi runātāji ir norādījuši, ka nepieciešams uzlabot fiziskās audzināšanas skolotāju apmācību, tas nozīmē, ka šīs dienas beigās, programma nevar iztikt bez šī punkta.
Nils Lundgren
IND/DEM grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētājas kundze, šis ziņojums par sporta lomu izglītībā detalizēti izskata jautājumu, kā dalībvalstīm vajadzētu organizēt fiziskās audzināšanas stundas skolās. Tas ir vēl viens piemērs tam, kā ES politiķi un amatpersonas, cenšoties centralizēt politisko varu, īsteno savu darbību jebkurā jomā un jebkurā jautājuma līmenī. Subsidiaritāte ir ietverta runās, bet tā nekad netiek respektēta politiskajā praksē. Šādi tiek panākts jauns rekords līdz absurdam detalizētiem noteikumiem.
Ļaujiet minēt dažus piemērus. 10. punkts paredz, ka dalībvalstis ir jāaicina noteikt fizisko audzināšanu kā obligātu priekšmetu pamatskolās un vidusskolās, un ka ir jānodrošina vismaz trīs fiziskās audzināšanas stundas nedēļā. 24. punktā tiek runāts par to, cik būtiski ir piedāvāt sporta nodarbības abu dzimumu bērniem pirmskolas izglītības iestādēs un pamatskolās.
Tā ir lieta, pēc kā cilvēki tiecas. Tas ir nekaunīgs un muļķīgs centiens, veicināt ES pozīciju jomā, kurā lēmumus ir jāpieņem Eiropas iedzīvotājiem pašiem.
Slavi Binev
ITS grupas vārdā. - (BG) Priekšsēdētājas kundze, kolēģi, ir gandarījums atzīmēt, ka sporta pasaulē tik populāra un vispārzināma personība kā ir devis savu ieguldījumu un izvirzījis Eiropas Parlamentā ļoti būtisku jautājumu par eiropiešu nākotni. Jautājumu par Eiropas Savienības iedzīvotāju attieksmi pret sportu un patiesībā - attieksmi pret veselību. Es jūtos pagodināts un lepns, ka varu runāt par viņā ziņojumu kā atlēts, kā cilvēku ar izteiktu sporta garu pārstāvis un arī kā cilvēks, kuru māc bažas par vienotās Eiropas bērnu nākotni, par mūsu bērnu nākotni.
Manuprāt, ir pavisam skaidrs: skolās ir jābūt vairāk sportam, mazāk - narkotikām; vairāk jāiegulda sportā skolās, mazāk veselības aprūpē, jo ir acīmredzams, ka mūsu bērniem ir desmitkārt labāk būt laimīgiem, nevis labāk izārstētiem; jāveicina vairāk sportiskas sacensības jau agrā vecumā, kas nozīmēs - mazāk agresijas citās dzīves sfērās; jāveicina vairāk starptautisku sporta sacensību, kas iekļauj skolas bērnus, kas savukārt nozīmēs mazāk starpetniska un starpvalstiska saspringuma Eiropas Savienībā un pasaulē kopumā. Tādēļ, ņemot vērā, ka laiks ir ierobežots, pamatojoties uz čempiona un ļoti cienījamā atlēta un politiķa Pál Schmitt, es vēlos uzsvērt tos aspektus, kam nepieciešama turpmāka attīstība.
Es vēlētos redzēt Eiropas Parlamenta ieteikumus dalībvalstīm, kā palielināt sporta nodarbību skaitu skolās līdz piecām stundām nedēļā. Mans priekšlikums ir, ka Eiropas Parlamentam ir nopietni jāpārdomā un jāiekļauj nākotnes budžetā ieteikumus starptautisku sacensību skolas bērniem organizēšanai, kas noritētu tā pārraudzībā, sporta veidos, kas ir lietderīgākie pieaugušajiem. Šajā ziņojumā ir norādīts, ka sports skolās nav atraktīvs. Vai esat jelkad domājuši par to, kādēļ futbols ir atraktīvs? Jo futbolisti ir zvaigznes. Tad izcelsim Eiropas skolās sporta zvaigznes dažādās jomās! Tādejādi sports skolās gūs lielāku publicitāti, nekā to varētu panākt ar direktīvu vai ieteikumu. Tie būtu Eiropas skolu čempioni vieglatlētikā, futbolā un basketbolā, cīņas mākslās vai peldēšanā. Šādi mēs iespējams neatjaunosim spartiešu ideālu veselā miesā - veselas gars, mens sana in corporare sano, atbilstosi tā autentiskajai izpratnei, tomēr tas būtu lielāks ieguldījums nekā gūstams no ziņojuma.
Lēmums 2010. gadā organizēt Olimpiskās spēles jauniešiem atbilst šīm nostādnēm, tomēr olimpiskais gars nevar prevalēt sporta nodarbībās skolā, ja mēs paļausimies tikai uz Olimpisko spēļu četru gadu ciklu. Mums būtu jāizmanto starpposma laiks intensīvāk, piedāvājot pārdomātus sporta grafikus skolas bērniem.
Eiropas Parlamentam būtu jāveic īpaši pasākumi, lai novērstu narkotiku izplatīšanos skolās, izmantojot sportu. Nobeigumā vēlos teikt, ka uzskatu, ka šī Parlamenta izpratne par sporta nozīmi agrā vecumā ir labs pamats nākotnei ...
(Priekšsēdētāja pārtrauc runātāju)
Ljudmila Novak
(SL) Fizisko nodarbību nozīme jauniešu attīstībā un veselībā ir vispārzināma. Tomēr mēs arī zinām, ka mūsdienu dzīvesveids nozīmē, ka bērni lielāko daļu sava laika pavada telpās un pie datora. Tādēļ P. Schmitt ziņojums, kura mērķis ir mudināt dalībvalstis un mūs visus pārdomāt sporta lomu izglītībā, ir ļoti būtisks.
Es vēlētos norādīt divus aspektus, kas ziņojumā pieminēti pārāk virspusēji. Pirmkārt, fiziskās audzināšanas nozīme bērniem ar īpašām vajadzībām. Ir novērojama tendence, pēc iespējas vairāk bērnu iekļaut vispārējās skolās. Tomēr, ņemot vērā šo bērnu un jauniešu atšķirīgās vajadzības, vispārējās skolās ne vienmēr ir iespējams nodrošināt atbilstošu aprīkojumu un aprūpi. No otras puses, tieši šiem bērniem ir nepieciešama īpaša uzmanība un fiziskās aktivitātes, jo, piemēram, vāji attīstīti bērni pavada lielu daļu laika mazkustīgā pozīcijā un tādēļ viņiem ir nepieciešamas lielākas iespējas vingrot. Tas nozīmē, ka gadījumos, kad viņi tiek iekļauti vispārējās skolās, viņiem ir jānodrošina atbilstoši apstākļi fiziskām aktivitātēm.
Otrs aspekts, ko vēlos norādīt, ir sporta klubu nozīme un sporta treneru ietekme uz jauniešu attīstību. Būtiski ir ne tikai sportiskie sasniegumi, bet arī veselība un jauniešu izglītošana, kam klubu treneriem arī ir jāpievērš pietiekami liela uzmanība. Vecāki vēlas uzticēt savus bērnus kādam, kurš netieksies tikai pēc labākajiem sportiskajiem sasniegumiem, bet arī rūpēsies par viņu veselību un rīkosies kā pedagogs un būs paraugs visās nozīmēs. Tikai pie šādiem nosacījumiem mēs varam runāt par sporta pozitīvo lomu jauniešu dzīvē.
Christa Prets
Priekšsēdētājas kundze, protams, ir bijis Eiropas gads - Izglītība caur sportu, un mēs varam un arī vajadzētu atcerēties daudzus secinājumus un izpratni, ko sniedza šis gads. Mēs jau esam pieņēmuši dažas rezolūcijas dažādos jautājumos. Darba kārtībā joprojām ir daudz punktu, tajā skaitā P. Schmitt ziņojums, un es domāju mūsu rokās ir pietiekami daudz materiālu, lai atspoguļotu un apstiprinātu visu, kas ticis pārrunāts, proti, cik nozīmīgs ir sports un to, ko mums būtu nepieciešams apgūt un gūt no tā. Tomēr sportā netiek veikts pārāk daudz, respektīvi, sporta labā netiek veikts pārāk daudz.
Cilvēki sāk labāk izprast veselības nozīmi, tomēr aptaukošanās un saslimstība ar diabētu joprojām pieaug, īpaši bērnu vidū. Mēs ļoti daudz runājām par skolotāju apmācību, un, es domāju, mums ir jāsāk ar pamatskolām. Pamatskolās nav specializētu fiziskās audzināšanas skolotāju, vismaz tā tas ir manā valstī, tā vietā skolotāji, kas ir vispārēji apmācīti, tiek norīkoti veikt arī fiziskās audzināšanas skolotāja funkcijas. Arī šeit ir nepieciešami īpaši apmācīti skolotāji, lai varētu pēc iespējas agrākā vecumā veidotu izpratni par fiziskajām nodarbībām.
Es uzskatu, ka ļoti būtiska ir sadarbība starp asociācijām, skolām un valsts iestādēm. Asociācijas veic ļoti daudz bērnu izglītības un apmācības jomā, taču saņem pārāk maz atbalsta. Finansiāli tās cīnās ar pārāk mazu budžetu, lai gan patiesībā viņu pakalpojumi ir nenovērtējami. Esmu lepna par projektu, kas šobrīd tiek īstenots Austrijā, kura ietvaros sporta administratori uzsākuši darbību skolās un papildina piedāvāto fizisko audzināšanu, sadarbībā ar skolotājiem un federālo zemju skolu organizācijām. Īpaša uzmanība tiek pievērsta bērni spējām un prasmēm.
Es uzskatu, ka ļoti būtiski ir iesaistīt vecākus. Mēs nevaram un arī nav vajadzīgs atstāt visu valsts institūciju ziņā. Tā vietā mums ir jāveicina cilvēku izpratni par to, cik būtisks bērniem ir veselīgs uzturs un fiziskās aktivitātes. Arī šajā jautājumā ir būtiski sākt ar vecākiem.
Karin Resetarits
(DE) Priekšsēdētājas kundze, vēlos apsveikt P. Schmitt ar viņa pašiniciatīvas ziņojumu. Mans viedoklis ir pretējs N. Lundgren viedoklim. Diemžēl skolu jautājumos Eiropas Savienību kavē dalībvalstis. Tomēr ikviena objektīva problēmas analīze ātri vien parāda, cik vitāli būtiski ir saskaņot atšķirīgās pieejas izglītības aspektiem. Fiziskā audzināšana ir daļa no tās, tāpat arī apmācība radošajā domāšanā vai sociālajā iesaistīšanā.
P. Schmitt ziņojums koncentrējas uz fizisko audzināšanu. Kamēr ASV tikai ļoti sportiski skolnieki, kuriem ir arī ļoti labas atzīmes, var iekļūt labā universitātē, Eiropā situācija ir tieši pretēja. Jo augstāks izglītības līmenis, jo mazāk laika jauniešiem atliek sportam.
Fiziskajai audzināšanai ir zems statuss skolas pasaulē. Sports tiek uzskatīts par tikai brīvā laika aktivitāti, un tā ir kļūda. Sports palīdz cilvēkiem pārvarēt mentālas barjeras, un tas ir tieši tas, kas mums Eiropā ir nepieciešams. Mūsdienās cilvēki bieži vien spēj izveidot karjeru sportā, neatkarīgi no skolas un nevis pateicoties skolai. Tā ir kļūda mūsu sistēmā, kurai tiek pievērsta mūsu uzmanība ar šo ziņojumu.
Visbeidzot, es vēlos runāt kopienas vārdā, kas to nespēj pati. Valsts politiskās situācijas dēļ Kipras turku kopienas jaunie sportisti nevar piedalīties starptautiskās sacensībās. Viņi cer, ka Eiropas Savienība pieliks punktu viņu izolācijai. Šobrīd Kipra jau ir vairāk kā trīs gadus Eiropas Savienības dalībvalsts, un ja vēl nav rasts risinājums, tad vismaz ir apsverams priekšlikums.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Priekšsēdētājas kundze, mēs rūpējamies par mūsu ekonomikas līdzsvarotu attīstību, bet bieži vien atstājam novārtā nepieciešamību nodrošināt mūsu bērniem līdzsvarotu attīstību - ne tikai intelektuālo attīstību, bet arī fizisko attīstību.
Mācību gads ir periods, kad bērnos un jauniešos norit dinamiska izaugsme un strauja bioloģiska attīstība un nobriešana. Šajā periodā veselībai īpaši būtiskas ir fiziskas nodarbības un dažādu muskuļu vingrināšana.
Jaunieši ļoti daudz laika pavada pie televizora vai datora monitoriem. Tas iespējams veicina intelektuālo attīstību, taču tam ir negatīva ietekme uz fizisko attīstību. Šādi tiek izraisīta mugurkaula deformācija. No tā iespējams izvairīties regulāri iesaistoties sporta nodarbībās. Tajā pat laikā skolas sporta telpas bieži vien nav pieejamas pēc stundām, un jauniešiem nav iespējams tās izmantot. Es atbalstu šo ziņojumu.
Rolf Berend
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, Komisijas Baltā grāmata un P. Schmitt izcilais ziņojums iezīmē gan fiziskās audzināšanas izglītojošo funkciju skolās, gan sporta lomu sociālajā integrācijā un labas veselības sekmēšanā. Šobrīd ir nepieciešams palielināt sabiedrības izpratni par visiem šiem aspektiem.
Līdz ar to, ko mēs apguvām Eiropas gadā "Izglītība caur sportu” un mūžizglītības, "Jaunatne darbībā” un "Eiropa pilsoņiem” programmās, tagad ir pienācis laiks īstenot iniciatīvas, lai šobrīd sasniegtu labāko dažādajos fizisko aktivitāšu veidos, ko ietver sports, gan skolās, klubos un asociācijās, gan arī spontāni - neformālajās fiziskajās aktivitātēs.
Laikā, kad mums ir pārāk maz fizisko aktivitāšu, sports ir kļuvis mums daudz nozīmīgāks, nekā tas bija mūsu vecākiem un vecvecākiem. Laikā, kad bērni dod priekšroku datorspēlēm, ir pieaugusi nepieciešamība veicināt aktīvu, veselīgu dzīvesveidu bērniem un jauniešiem. Diemžēl daudzas zīmes liecina par to, ka daudzās skolās fiziskajai audzināšanai atveltītais laiks neatbilst realitātei, proti, īstenošana dažkārt neatbilst oficiālajiem pienākumiem. Šajā sakarā šķiet, ka ir nepieciešams noskaidrot kāda ir reālā situācija skolās.
Es atbalstu arī referenta aicinājumu Komisijai kopā ar valsts un Eiropas jumta sporta organizācijām sastādīt pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu publiskajām sporta telpām, protams, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu. Mums ir nepieciešama skaidrība par to, kāda veida atbalsts tiek uzskatīts par pieņemamu un likumīgu, un kādus aspektus iespējams savstarpēji integrēt, iespējams iekļaujot ieguldījumu stiprināšanu fiziskajā audzināšanā, un ņemot vērā skolu modernizēšanas un nodrošināšanas finansējumu, ja nepieciešams, saņemot struktūrfondu ietvaros Eiropas līdzekļus.
Ryszard Czarnecki
- (PL) Priekšsēdētājas kundze, es pilnībā atbalstu rezolūcijas projektu un es pateicos referentam par ļoti labi izstrādāto tekstu. Man nav šaubu par to, ka: manos jaunības gados - un es domāju, ka tas pats attiecas uz vairumu no jums - skolu un jauniešu sports skāra procentuāli daudz lielāku skaitu jauniešu. Tagad skolās ir samazinājies fiziskās audzināšanas stundu skaits. Kā jau E. Tomaszewska norādīja, tas, protams, ietekmē jauniešu veselību.
Sporta aktivitātēm ir jāatvelta tām atbilstošais statuss. Viens no veidiem kā to panākt, ir iekļaut sportu Eiropas Kredītpunktu pārneses sistēmas izglītībai un profesionālajai apmācībai piemērošanas jomā. Savstarpēja diplomu un licenču atzīšana, kas piešķir tiesības sniegt pakalpojumus sporta nozarē visā Eiropas Savienībā, pavisam noteikti palīdzēs nodrošināt brīvu studentu, sportistu un sporta darbinieku plūsmu Eiropā un uzlabos iespējas rast šajā nozarē labu darba vietu. Uzsvars noteikti ir arī jāliek uz klubu un sporta asociāciju pastāvēšanas sociālo un kultūras nozīmi vietējiem iedzīvotājiem un valsts kopienām.
Ovidiu Victor Ganţ
(RO) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, cien. kolēģi, es atzinīgi vērtēju un atbalstu Pál Schmitt ziņojumu par sporta lomu izglītībā, jo tas vēlreiz sniedz mums iespēju aktīvi iesaistīties mūsu līdzpilsoņu dzīves kvalitātes uzlabošanā.
Atbalstot fizisko audzināšanu un sportu, Eiropas Parlaments dot signālu ne tikai veselīgākam dzīvesveidam, bet arī vispārējo Eiropas vērtību veicināšanai, ko esam mantojuši no Grieķijas un senās Romas.
Mums ir jāpiešķir lielāka jēga aforismam mens sana in corpore sano, veicot konkrētus pasākumus, kas bieži vien ir saistīti ar finansiāliem aspektiem.
Šī iemesla dēļ mēs lūdzam Komisiju, Padomi un dalībvalstis rast adekvātus instrumentus, lai palielinātu investīciju apmēru skolu infrastruktūru un aprīkojuma jomā.
Vienu ļoti efektīvu veidu, kā to sasniegt, satur Eiropas fondi mazāk attīstītiem reģioniem, īpaši jaunajām dalībvalstīm, kam nepieciešams atbalsts, lai palielinātu viņu spēju apgūt līdzekļus.
Turklāt, es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir jāuzsāk ilgtspējīga kampaņa plašsaziņas līdzekļos, īpaši televīzijā bērnu un jauniešu programmās, lai pamudinātu viņus nodarboties ar sportu, lai samazinātu aptaukošanos, cigarešu un narkotiku patēriņu, kā arī veicinātu precizitāti, komandas garu, disciplīnu, solidaritāti, toleranci un apkarotu diskrimināciju.
Kas attiecas uz mums, daudzi Eiropas Parlamenta locekļi ir nodarbojušies ar sportu. Es domāju, mums vajadzētu rast veidu, kā ik gadu atzinīgi novērtēt labākās iniciatīvas fiziskās audzināšanas un sporta veicināšanā, piemēram, apbalvojot.
Ivo Belet
(NL) Priekšsēdētājas kundze, apsveicu P. Schmitt ar viņa lielisko ziņojumu un arī vēlreiz komisāru J. Figel' ar Balto grāmatu par sportu. Es vēlētos vēlreiz atkārtot, ka tas atspoguļo ļoti būtisku soli uz priekšu, īpaši ņemot vērā sporta sadaļu, ko satur ES Reformu līgums.
Dāmas un kungi, Eiropas Savienības iniciatīva sportā nav acīmredzama ikvienam. Tomēr, vai mums tas patīk vai ne, virkne sporta aspektu ir jāizvērtē no Eiropas skatupunkta.
Es izvēlēšos vienu šādu aspektu: P. Schmitt ziņojumā norādītais iemesls papildus finansiālajam atbalstam sporta klubiem, kas aktīvi sadarbojas ar skolām. To lieliski iespējams iekļaut "atvērto sporta laukumu politikā”, ieskaitot profesionālu sporta klubu jautājumu. Turklāt, dāmas un kungi, sports ir lielisks instruments kā atjaunot interesi par skolu un izglītību sociāli nelabvēlīgās jauniešu grupās. Es uzskatu, ka šim sporta jomas aspektam arī ir nepieciešams maksimāls atbalsts.
Tad, protams, vēl ir aptaukošanās problēma. Šo jautājumu nepieciešams steidzami risināt. Kā jau mēs varam lasīt P. Schmitt ziņojumā, aizvien vairāk jauniešu saskaras ar šo problēmu. 27 ES dalībvalstīs vienam no četriem bērniem ir liekais svars, nevis tādēļ, ka viņi pārāk daudz ēstu vai tādēļ, ka uzturs būtu nabadzīgs, bet gan galvenokārt tādēļ, ka viņiem nav pietiekami daudz fizisko aktivitāšu.
Šī iemesla dēļ ziņojumā dalībvalstis un reģioni tiek aicināti atvēlēt vismaz kā minimums trīs stundas nedēļā sportam un iekļaut šo grafiku pamatskolās un vidusskolās. Šis lūgums nāk tieši laikā. Mēs nevaram to piemērot Eiropas līmenī un, protams, arī to nevēlamies, tomēr mēs varam atzīmēt tās dalībvalstis un reģionus, kas neievēro noteikumus. Patiesi, tā ir arī ekonomiska nepieciešamība, jo kā mēs zinām, bērnu aptaukošanās izraisa arī sirds un asinsvadu slimības, t. sk. arī turpmākajā dzīvē.
Tādējādi, mēs patiesi esam ieinteresēti ieguldīt vairāk laika un enerģijas sporta aktivitātēm skolās.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis.? (SK) Es atzinīgi vērtēju uzmundrinošo atmosfēru šajās debatēs, kas apliecina, ka sports un fiziskā audzināšana pavisam noteikti ietekmē veselību, bet arī noteiktas jauniešu un mūsu visas sabiedrības vērtības.
Es domāju, ka mēs visi esam vienisprātis par paustajiem praktiskajiem argumentiem par fiziskās audzināšanas profilaktisko nozīmi. Ir atbilstoši un ir pienācis laiks ieguldīt vairāk resursu šajā jomā. Sports veicina arī tādas vērtības kā godīgums, komandas gars, disciplīna, noteikumu izpratne, citu pieņemšana un solidaritāte. Tādēļ sports ir lielisks instruments integrācijai, piemēram, sociālajai integrācijai vietējā vai Eiropas līmenī, kas nenozīmē asimilēt un apgūt citas grupas, bet gan pamudinājumu piedalīties pie atrunātiem noteikumiem. Tādēļ, jo vairāk izglītības un sporta izglītībā, jo labāka būs mūsu līdzāspastāvēšana.
Kā jau daudzi no jums minēja, šajā jautājumā ir vienprātība. Tomēr, ko mums nepieciešams paveikt, lai sasniegtu vairāk: ir no vienas puses vienoties, bet no otras - arī rīkoties. Es domāju, ir noteikti aspekti, kas liecina par noteiktu briedumu un gatavību, un vienu no tiem jau minēju sākumā. 2008. - 2010. gada Mūžizglītības programmā sportam un fiziskajai audzināšanai tika atveltīta prioritāra nozīme aicinājumos veidot individuālus mobilitātes projektus, sadarboties mācību programmu sastādīšanā un veidot skolu partnerības. Tas ir ielūgums, telpas aicinājums. To pašu var teikt attiecībā uz struktūrfondiem un skolu modernizāciju.
Baltā grāmata ir ļoti visaptverošs dokuments. Līdz šim 50 gadu laikā šie jautājumi nebija formulēti tā, kā tagad, jo mēs attīstījāmies no jautājumiem par tēraudu un oglēm līdz jautājumiem, kas ir atbilstoši zināšanu sabiedrībai. Šajā kontekstā sports ir ļoti populāra un būtiska aktivitāte, tādēļ šīsdienas ieguldījums ir ļoti būtisks un savlaicīgs. Tas satur 53 pasākumus nākamajiem gadiem, no kuriem daudziem piemīt kopēja iezīme, kad izglītība tiek īstenota caur sportu.
Nobeigumā vēlos teikt, ka 149. pants, kas atsaucas uz izglītību un jaunatni, pirmo reizi satur arī sadaļu par sportu. Es uzskatu, ka ratifikācijas process, kas uzsāksies pēc Līguma parakstīšanas, arī šajā līmenī tiks izrādīts atbalsts sportam, un ka pēc dažiem gadiem ES varētu būt iespējams izveidot sporta programmu, kas, protams, būtu balstīta uz subsidiaritātes principu, kas ir paredzēts Līgumā. Tā ir šo debašu neatņemama sastāvdaļa, kā arī lēmumu, kas varētu tikt pieņemti līdzīgu diskusiju ietvaros. Es vēlētos vēlreiz pateikties P. Schmitt un visiem tiem, kuri sniedza ieguldījumu, lai iedvesmotu šo ziņojumu, un es gaidīšu turpmāko sadarbību.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 2007. gada 30. novembrī.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Zita Gurmai
rakstiski. - (HU) Sports tagad ir daudz kas vairāk kā brīvā laika aktivitāte: tas ir saistīts arī ar ekonomiku un sabiedrību. Sports ir perfekts izglītības instruments: tas mums visiem māca par sociālo līdzāspastāvēšanu un par to, ka, ja persona tiek integrēta grupā, tā var kļūt par lietderīgu dalībnieku.
Caur sportu mēs apgūstam cieņu pret biedriem, pretiniekiem un noteikumiem, mēs apgūstam solidaritāti, uzņēmību un kolektīvo disciplīnu. Sporta loma pasaulē ir vispārēji atzīta un tas ir kļuvis par būtisku instrumentu pozitīvu vērtību un vēstījumu izplatīšanā un sociāli un vides jomā ilgtspējīgas ekonomikas veidošanā.
Mazkustīgas nodarbinātības pieaugums, automašīnu skaita pieaugums, vingrošanas nodarbību samazināšanās un palielinātais dzērienu un ēdienu ar augstu enerģētisko vērtību patēriņš izraisa mūsu pilsoņiem būtiskas veselības problēmas. Tādēļ cilvēki jauno agra vecuma ir jāpārliecina dzīvot veselīgāku dzīvi, kurā vingrošana ir viena no galvenajām sastāvdaļām, un ir acīmredzams, ka šim nolūkam viņiem ir jānodrošina atbilstoša infrastruktūra un sporta iespējas.
Tas attiecas uz plašu, atšķirīgu nozaru un aktivitāšu loku, kas balstīti uz institūcijām, sociālajiem faktoriem, plašu komunikāciju, pakalpojumu paplašināšanu un politisko atbildību. Lai varētu mainīt Eiropas pilsoņu vingrošanas un veselīga dzīvesveida ieradumus, valsts un privātajam sektoram ir jāiegulda kopīgi centieni, lai varētu mainīt domāšanas veidu, palielināt izpratni, izveidotu specifiskas, praktiskas iniciatīvas un attīstītu infrastruktūru, un vietējās valdības šajā sakarā spēlēs īpašu lomu.
Toomas Savi  
rakstiski. - Priekšsēdētāja kungs, kā bijušais šķēpmetējs un tagadējais Igaunijas Slēpošanas asociācijas prezidents es patiesi priecājos, ka Pál Schmitt ir izstrādājis šo ziņojumu par sporta lomu izglītībā. Eiropā populārie sporta veidi dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi - sākot ar slēpošanu Somijā un beidzot ar futbolu Apvienotajā Karalistē, sākot ar hokeju Čehijā un beidzot ar riteņbraukšanu Nīderlandē.
Mums visiem ir talantīgi treneri, kurus varētu vairāk iesaistīt profesionālās pieredzes apmaiņā, lai visā Eiropā veicinātu dažādus sporta veidus un visu vecumu audzēkņiem nodrošinātu daudzpusīgākas iespējas. Es pilnībā atbalstu ziņojuma 50. punktu, kas aicina Komisiju sekmēt fiziskās audzināšanas skolotāju un treneru mobilitāti Eiropā. Eiropas Savienība ir vienota dažādībā, un mums ir jāizvērtē savas plašās speciālās zināšanas sporta jomā.
Vēl par īpaši nozīmīgu es uzskatu ziņojuma 10. punktu, kas aicina dalībvalstis pamatskolās un vidusskolās ieviest obligātu fizisko audzināšanu, kā arī nodrošināt, ka stundu sarakstā iekļauj vismaz trīs fiziskās audzināšanas stundas nedēļā, vai vislabāk - vienu katru dienu, tādējādi veicinot Eiropas jaunatnes veselīgu dzīvesveidu.
