Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0382/2007)
Késéssel kezdünk, ezért arra szeretném kérni a kollégákat, hogy ne lépjék túl az időkeretet és szeretném megkérni Önöket, hogy a múltkori alkalomhoz hasonlóan fáradjanak az ülésterem elülső részéhez. Kérem fáradjanak előre. Senki nem fogja megszólni Önöket azért, mert mások helyén ülnek. Sokkal barátságosabb és interaktívabb lesz a kérdések órája, ha mindannyian előre fáradnak.
A következő kérdéseket a Bizottsághoz intézik.
Első rész
Tárgy: Az euró értékének hatása a versenyképes turizmusra
Figyelembe véve, hogy a felértékelődött euró az európai turisztikai ágazat versenyképességének visszaeséséhez vezetett, milyen intézkedéseket tervez a Bizottság annak érdekében, hogy megerősítse az ágazatot hogy Európa továbbra is turisztikai célpont maradjon?
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - (DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, az euró árfolyamainak trendjei természetesen hatással vannak az európai turizmus termékeinek áraira a harmadik országokból érkező turisták számára. Bár az euró árfolyama nem politikai eszköz, hanem szabadon alakul a devizapiacon, az euró-dollár árfolyam közelmúltbéli emelkedésének turizmusra kifejtett következményeit megkülönböztetett alapokon kell vizsgálni.
Először, az euróárfolyam ingadozásának vajmi kevés hatása van az Európai Unió turizmus áramlására. A rendelkezésre álló adatok szerint a bevételek 70%-a a határon átnyúló turizmusból származik az Európai Unióban, azaz az EU más tagállamaiból érkező turistáktól.
Másodszor, nem szabad kizárólag az euró-dollár árfolyamra koncentrálnunk. A jelenlegi euróárfolyam számításai szerint az átlagos trend ennél sokkal kevésbé drámai. Az euró kínai jüanhoz vett emelkedését például sokkal kevésbé hangsúlyozták idén, mégis, a nem-EU országokból érkező turistáktól származó bevételek alig nőttek a kétszeresére 1995. és 2005. között, míg a kínai turistáknak tulajdonítható bevételek tizenkétszeresükre nőttek ugyanebben az időszakban.
A Bizottság tisztában van vele, hogy az ár fontos tényezője a versenynek. Mindazonáltal a Bizottság európai turizmusról alkotott és a közelmúltban elfogadott közleményben bemutatott jövőképe a kiváló minőségen és nem az alacsony költségeken alapul.
Meggyőződésünk, hogy az erős euró mellett is Európa lesz a világ első számú úti célja, ha a lehető legjobban kihasználja az előnyeit: a gyönyörű természeti környezetét, a vonzó látványosságok földrajzi koncentrációját és a kiváló szolgáltatásról szóló hírnevét.
Manuel Medina Ortega
(ES) Elnök asszony, a Biztos úr utolsó állításai messze állnak a valóságtól. Jelenleg is az európai zónán kívülre - a karibi térségre, a fejlődő világba, a Távol-Keletre, Afrikába - terelődik az európai turizmus egy nagy szelete, főként az európai valutánk értéke emelkedésének köszönhetően.
Mi több, tervek születtek olyan intézkedések bevezetésére, amelyek szintén az európai turizmus ellen dolgoznak, például, hogy a CO2-kibocsátásból eredő vállalkozások kompenzációban részesülnek. Más szóval úgy tűnik, sok tényező veszélyezteti az európai turizmust, és jelenleg semmilyen jel nem utal a turizmust érintő európai politikára. Ez nyilvánvalóan még mindig gondot okoz a nemzeti tagállamoknak, és szeretném megkérdezni a biztos urat, hogy szerinte a Bizottság ösztönözheti-e valamilyen európai politika létrejöttét, az európai turizmus versenyképességének csökkentésében mutatkozó nyilvánvaló trend ellensúlyozására.
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - (DE) Attól tartok, hogy nem tudok egyetérteni a tisztelt képviselővel. Mint tudja, mindössze néhány napja tartottak egy nagyszabású konferenciát az európai turizmusról Portugáliában, ahol mindezeket a kérdéseket részletesen megvitattuk. A konferencia Európa 500 vezető specialistáját hozta össze, és nem az volt a benyomásom arról a konferenciáról, hogy az európai turizmus, vagy akár maguk a tagállamok aggódnának, hogy Európa elveszíti régi fényét a turisták úti céljai között.
A rendelkezésre álló számadatok nem támogatják a tisztelt képviselő állítását, nevezetesen, hogy különösen súlyos helyzettel állunk szemben. Hadd mondjam el ismét: az árfolyam-ingadozások természetesen hatással vannak az árakra, de elsődlegesen nem az árak határozzák meg, amit Európa a külföldről érkező látogatóinak nyújtani tud. A döntést, hogy valaki Európába utazzon, főként nem az ár határozza meg, hanem az, amit Európa nyújtani tud.
Mindazonáltal egyetértek a tisztelt képviselővel, hogy nagyon alaposan oda kell figyelnünk az európai turizmusra rakott terhekre, és gondoskodnunk kell a keretfeltételek létrehozásáról, amelyek lehetővé teszik, hogy az iparág valóban tőkésítse az óriási fejlődést és a benne rejlő munkaadói lehetőségeket, amit nyújtani tud.
Elnök
A szerzők távollétében a 37., a 38. és a 39. kérdés hatályát veszti.
Második rész
Tárgy: Európai Fejlesztési Napok - Maumoon Abdul Gayoom
A november 7-9. között megrendezésre kerülő Európai Fejlesztési Napok (EFN) megnyitójakor jelen lesz Maumoon Abdul Gayoom, a Maldív Köztársaság elnöke. Erre az ad okot, hogy a Maldív-szigeteket komolyan fenyegeti az éghajlatváltozás, az EFN fő témája pedig az "Éghajlatváltozás és a fejlesztés”. Másrészről ez azt is jelenti, hogy az EU legitimizálja az elnököt és rezsimjét. Autokrata rezsimje és az emberi jogok rendőrség és biztonsági szervek általi súlyos megsértése miatt nemzetközi emberi jogi szervezetek keményen kritizálják Gayoom elnököt.
Miért hívta meg a Bizottság Maumoon Abdul Gayoom urat (végső soron vannak más olyan országok is, amelyeket fenyeget az éghajlatváltozás és amelyekben demokratikus kormányok vannak hatalmon), és hogyan viszonyul a Bizottság a Gayoom Maldív-szigeti rezsimjéhez?
Louis Michel
a Bizottság tagja. - (FR) Nagyon szépen köszönöm a kérdését, ami lehetőséget ad, hogy rávilágítsak a Maldív-szigetek helyzetére.
Mint Maumoon Abdul Gayoom elnök a legutóbbi ENSZ-csúcstalálkozón hangsúlyozta, a Maldív-szigeteket, nem több mint 1,5 méterrel a tengerszint fölött, az éghajlatváltozás eredményeképp az óceánok szintjének folyamatos emelkedése fenyegeti. Ez több mint 300 000 menekültet kényszerített a szigetek elhagyására. Ezért, ahogy a tisztelt képviselő oly helyesen rámutatott, a Maldív-szigetek elnökének meghívása lehetőséget nyújt számunkra, hogy rávilágítsunk a veszélyre, ami a szigetek polgárait fenyegeti.
Mi több, a Maldív-szigetek mindig aktív szerepet játszott a kevésbé fejlett országokról és a kis szigeteken elterülő fejlődő országokról szóló konferenciákon. Ezt az igyekezetét erősítette meg, hogy a Maldív-szigetek részt vett a harmadik ENSZ konferencián a kevésbé fejlett országokról, aminek az Európai Parlament 2001-ben adott otthont, és a Maldív-szigetek elvállalta az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye szakértői csoportjának vezetését.
Ami a maldív politikai helyzetet illeti, és az Európai Tanács elnöksége nyilatkozatával összhangban a Bizottság üdvözli a Maldív-szigeteken a közelmúltban lezajlott politikai fejleményeket, és elégedett az eddig bevezetett reformokkal. A reformprogam útitervének közzététele 2006-ban igen jó hír volt. A következő évben, 2008-ban tartandó választások fontos lépést jelentenek a nagyobb demokrácia felé vezető úton. A Bizottság készen áll a reformfolyamat támogatására, ideértve a speciális segítségnyújtást a 2008. évi választásokhoz.
Természetesen éberek maradunk, ami az emberi jogok kérdését illeti. A Bizottság elégedett volt a közelmúltban történt fejlődéssel, ideértve a két fontos aktivista, Jennifer Latheef és Mohammed Nasheed szabadon bocsátását az elmúlt évben.
Bart Staes
(NL) Elnök asszony, Biztos úr, szeretném megköszönni a válaszát.
Az Európai Fejlesztési Napokon résztvevő civil szervezetektől hallottam, hogy nagyon elégedettek voltak a kezdeményezéssel és az azt követő állásfoglalásokkal, ezért ezekhez gratulálok. Azonban én még mindig nem vagyok teljesen elégedett.
Ön szerint a maldív politikai helyzetben javulás mutatkozik, és erre van ütemtervük is, másrészről viszont nem túl korai, hogy egy ilyen fórumon, egy ilyen fontos találkozón helyet kap az elnök - végül is, nevezhetjük legalább féldiktátornak. Úgy vélem, nagyon óvatosnak kell lennünk e tekintetben, és nem adhatunk neki teret, csak akkor, ha elengedhetetlen.
Ami a többi kérdést illeti, természetesen nem becsülöm alá a Maldív-szigetek előtt álló problémákat. Úgy vélem, megérdemlik a nagy figyelmet, de újfent azt mondom, politikailag bölcsnek kell lennünk.
Louis Michel
a Bizottság tagja. - (FR) Értem a tisztelt képviselő kérdését és megjegyzéseit, de semmilyen kétség nem fér ahhoz, hogy az éghajlatváltozás a legérzékenyebb országokat sújtja majd leginkább.
Létfontosságú, hogy a bali tárgyalások kiindulási alapot teremtsenek a folyamatnak, amely ötvözi ezt a tényt, és azt, hogy erről a legérzékenyebb országok is tudomást szerezzenek. Az ENSZ égisze alatt a három résztvevő csoport a G-77 és az Európai Unió, az LDC-csoport, a "kis szigeteken elterülő fejlődő országok” csoportja és a "tengerentúli országok és területek” csoportja. Mindhármat meghívtuk az Európai Fejlesztési Napokra. A Maldív-szigetek vezetik az ENSZ LDC-éghajlatváltozási munkacsoportját, tehát a meghívás mögött nem húzódik más ok.
Az összefoglalásnak szentelt legutolsó fejlesztési napon Kuba miniszterhelyettese is felszólalt. A felszólalását követően kénytelen voltam néhány kérdést helyretenni, mert néhány dolog, amit mondott egyértelműen nem volt helytálló, vagy legalábbis nem volt alkalmas. Ezt a lehetőséget arra használtam, hogy rávilágítsak, a demokráciának még mindig megvannak az előnyei, mivel lehetővé teszi a szabad gondolatnyilvánítást, még akkor is, ha esetleg megdöbbentő dolgokról van szó.
Ezért nagyon is jól értem a megjegyzéseit, de ebben az esetben némiképp nehéz figyelmen kívül hagyni a Maldív-szigeteket, mikor ez az ország testesíti meg a valóban érzékeny helyzetet.
Tárgy: Nyomornegyedek és fejlődés
Mintegy 900 millióan, minden hatodik ember nagyvárosi nyomornegyedben él. Ezek az emberek gyakorlatilag jogi alap nélkül élnek otthonaikban, ahol sokszor áram sincs és a vízhez, a szennyvízhálózathoz és a többi szociális szolgáltatáshoz való hozzáférésük is nagyon rossz. Milyen konkrét lépéseket tesz a Bizottság ezen a területen és létezik-e konkrét stratégia ennek a fontos fejlesztési kérdésnek a kezelésére?
Elnök
Sajnos Mitchell úr nem tartózkodik az ülésteremben ...
Mairead McGuinness
Elnök asszony, gyakran veszek át kérdéseket kollégámnak, Mitchell úrnak. Ha nincs ellenére elnök asszony, akkor foglalkoznánk a kérdéssel.
Louis Michel
A városi térségek gyors fejlődése folyamatos trend a fejlődő országokban.
Az utóbbi évek során a városokban élők száma jelentősen megnövekedett. A fejlődő országok közül Afrika régiójában tapasztaltuk a világon a legnagyobb városnövekedést. Városi lakossága háromszorosára nőtt az elmúlt 25 évben, és 2030-ig várhatóan ismét a kétszeresére nő.
Ez a hatalmas demográfiai változás a kunyhótelepek és az egészségtelen nyomornegyedek gyors elterjedését eredményezte, gyakran nehéz talajon, a városok peremén.
A munkahelyek bizonytalansága, az informális lakás- és földpiac, és a speciális szolgáltatások hiánya mind problémát jelent, amelyek különösen a legszegényebb városlakókat érintik, és jelzik, hogy ezen városi térségek mennyire tudnak biztonságos környezetet teremteni a helyi lakosság és a fejlődés számára.
A szegénység elleni harc a Millenniumi Fejlesztési Célokkal összefüggésben a Bizottság fejlesztési politikájának fő célkitűzése, és ez irányítja a Bizottság minden kezdeményezését e területen.
A Bizottság a jó kormányzattal és a jó városvezetéssel támogatja a tartós városfejlesztést. A városi térségek segítségnyújtást kapnak a szegénység elleni harc és a kunyhótelepeken élők életminőségének javítása részeként, a jobb városvezetésen alapuló globális megközelítéssel összefüggésben.
A Bizottság városi stratégiájának célja, hogy a fejlesztési programjaink által lefedett különböző földrajzi területeken végrehajtott programsorozatokkal segítse a kunyhótelepeken élőket. Ide tartozik Latin-Amerika, ami az URB-AL programot használta ki, és Ázsia, amely saját, Asia Urbs programmal rendelkezik.
(Az elnök arra kéri a felszólalót, hogy lassabban beszéljen.)
Hosszú a válasz és attól tartok, hogy a képviselőknek nem lesz elég türelmük, hogy végighallgassák beszédem, de lassabban beszélek majd.
(FR) A Bizottság pénzügyi segítségnyújtást ad az afrikai, a karibi és a csendes-óceáni államok számos csoportjának. Ez a kunyhótelepek fejlesztését célzó globális kezdeményezésekre és programokra, nevezetesen a "Városszövetségre”, és az ENSZ-Habitat programjára irányul. A Városszövetség célja a városfejlesztéssel kapcsolatos együttműködés hatásának és hatékonyságának erősítése a városi szegénység életkörülményeinek fejlesztésével és a kunyhótelepek városi és nemzeti szintre történő fejlesztésére szolgáló fejlesztési programokkal.
A Bizottság 2007-ben került a Városszövetségbe. A kezdeményezés középpontjában a szegény városok és a bennük élő szegény polgárok állnak. A végső cél a fenntartható városfejlesztés elősegítése. A Bizottság arra használja fel a Szövetséget, hogy ösztönözze a városfejlesztés átfogó és részvételt erősítő megközelítését, és elősegítse a kunyhótelepek fejlesztésére irányuló célkitűzéseit.
2007-ben a Bizottság 4 millió eurós támogatást hagyott jóvá a kilencedik Európai Fejlesztési Alapból a kunyhótelepek modernizálására irányuló regionális program támogatására. E program célja a párbeszéd fejlesztése, a kunyhótelepek fejlesztésére irányuló politikai intézkedésekről szóló regionális, nemzeti és helyi vélemény- és tapasztalatcsere elősegítése. A program pénzügyi támogatást nyújt a kunyhótelepek regionális fejlesztési terveihez, a megvalósíthatósági tanulmányokhoz és a meglévő létesítmények és erőforrások erősítéséhez.
A Bizottság különösen aktív volt a kunyhótelepek körülményeinek fejlesztésére irányuló erőkifejtéseiben, különösen, a víz és a csatornázás biztosításának tekintetében. A vízhez és a csatornázáshoz való hozzáférés javítása a városi és elővárosi térségekben egyértelműen az ágazati politikánk szerves részét képezi. A városi szegénység konkrét esetében külön hangsúlyt fektetünk azok teljesítményének fejlesztésére, akik decentralizált és közszolgáltatást működtetnek és biztosítanak.
Afrikában a közszolgáltatók többsége gyengén teljesít, az ágazat általános szervezetét és pénzügyi vezetését meg kell reformálni az ellátás szintjének fejlesztése érdekében, különösen, ha befektetéseket akarnak vonzani erre a térségre. Meg kell erősíteni ezeket a közszolgálatokat, különösen, ha a tarifák kidolgozásáról és a díjak beszedéséről és a rendszer karbantartásához fűződő működési aspektusokról van szó.
Tudják, hogy létrehoztunk egy Vízalapot, amit a kilencedik Európai Fejlesztési Alap finanszíroz, és ami víz- és csatornahozzáférést biztosít a városokban és az elővárosokban élő szegény és legérzékenyebb polgárok számára. Két javaslatra érkezett felhívás, amelyek célja a víz- és csatornázási szolgáltatásokhoz való hozzáférés a legszegényebbek és legérzékenyebbek számára. Mintegy 175 projekt került végrehajtásra a Bizottság által az összes érintett ACP-régiónak kiutalt 416 millió euró alapján. Ezek közül 38 projekt foglalkozott a városi, 29 pedig az elővárosi térségekben tett intézkedésekkel.
A víz áll ezen projektek többségének középpontjában, ezt az eszközt csatornázási és fertőtlenítési szolgáltatások támogatják. Összesen 191,7 millió eurót fektettek a Vízalapba a városok és elővárosok részére. A kunyhótelepeken és az érintett zónák legszegényebb részein élő kedvezményezettek nagy részének elszegényedett státusza miatt a legtöbb, ha nem minden projekt valamilyen juttatást nyújt a szegényeknek a csomagban tartalmazott tarifakorrekciók során.
Hosszú monológom végéhez közeledve hozzátenném még, hogy megszerveztek nekem egy találkozót az ENSZ-Habitat ügyvezető igazgatójával, és hosszas beszélgetést folytattunk. E találkozót elsősorban arra használtam fel, hogy elnyerjem az igazgatónő támogatását a jövő év vége felé tartandó Fejlesztési Napok előkészületeihez. A fő téma a helyi erők és a decentralizáció lesz - azaz ez az egyik fő téma, a másik pedig a média és a fejlesztés - és megkértem, hogy csatlakozzon hozzánk a téma előkészítésében, mert a városközpontok és fővárosok szélsőséges sűrűségnövekedése valódi fejlesztési kérdés.
Ezzel összefüggésben, és erről különösen szerettem volna szót ejteni, ott van a területrendezés komoly problémája a fejlődő nemzetek esetében, és ez a kérdés új központi témát nyújt a fejlesztési politikánkhoz. Nagyon keményen dolgozunk rajta, és valószínűleg a közeljövőben nyilatkozatot adok ki e konkrét témában - nevezetesen a területrendezésről a fejlődő országokban -, mert a kérdés valódi fontossággal bír. Vegyük például Kinshasát, a több mint hat milliós várost. Most már elég nyilvánvaló, hogy Kinshasa kezelhetetlen lett a biztonság, a szolgáltatások, a csatornázási projektek, stb. szempontjából.
Így tehát nagyon is tisztában vagyunk a tisztelt képviselő által felvetett kérdés aktualitásával.
Elnök
Először szeretnék köszönetet mondani a biztos úrnak, és megjegyezném, hogy válasza bár hosszú volt, nem ez volt a leghosszabb, amit a Kérdések órájában kaptunk, viszont megvan az érdeme, hogy számos kiegészítő kérdésre irányuló kérést provokált. Szeretném a figyelmembe kerülő első hármat összefűzni, tehát McGuinness asszony, az eredeti kérdést benyújtó Mitchell úr és Budrekaitasszony következik.
Gay Mitchell
Elnök asszony! A McGuinness asszonynak kijáró minden tisztelettel is úgy gondolom, hogy rendkívüli, hogy valaki feltesz egy kérdést és másra kell várnia.
Elnök
Nagyon sajnálom. Késéssel kezdtünk, ezért elvárható lett volna, hogy korábban itt legyen.
Gay Mitchell
Tisztelt elnök asszony! Később kezdett a kijelzőn, majd kihagyott kérdéseket. Majd lehetőséget adott egy hét perces válaszra, majd nem az eredeti kérdés feltevőjétől, hanem mástól kér kiegészítő kérdést. Ez abszurd eljárás, amely ellen tiltakozom.
Elnök
Nagyon sajnálom. Ha a képviselők nincsenek az ülésteremben, kötelesek vagyunk átugrani kérdéseiket. Az általam javasolt sorrendet fogjuk követni.
Mairead McGuinness
Tisztelt elnök asszony! Elnézést kérek a nehézségekért. Én fogadtam Mitchell úr helyett a kérdést, mert tudtam, hogy úton volt ide.
Tisztelt biztos úr! A hosszú válaszában nem vagyok biztos benne, hogy hallottam a "vidék”, a "mezőgazdaság” vagy a "befektetés szükségessége” szavakat, mert a nyomornegyedekkel az a probléma, hogy 900 millió ember siet oda a jobb élet reményében, mivel vidéken nem találnak annál jobbat. Úgy gondolom, hogy foglalkozni kell a mezőgazdasági és vidékfejlesztési befektetések kérdésével, hogy elkerüljük a még nagyobb nyomornegyedek létrejöttét.
Louis Michel
a Bizottság tagja. - (FR) Valószínűleg igaza van, de csak mostanában volt lehetőségem a vidékfejlesztés kérdésével foglalkozni.
Tudni fogja, hogy a tizedik Európai Fejlesztési Alap nagyobb hangsúlyt fektet a vidékfejlesztésre és a mezőgazdasági befektetésekre mint a kilencedik, ahol például a vidékfejlesztésre és mezőgazdaságra irányuló projekteknek kiutalt költségvetés - ha jól emlékszem - az előirányzatok 9%-a volt.
A tizedik Európai Fejlesztési Alapban ez az arány valamivel több mint 12%. A kilencedik Európai Fejlesztési Alap értelmében nyújtott 666 millió eurót 1,1 milliárdra emeltük a tizedik Alapban. Mondanom sem kell, hogy ösztönözzük ezt a fejlődést és egyetértek Önnel abban, hogy ez az egyik legjobb válasz a problémára, és ugyanez a helyzet a területrendezésre is.
A mezőgazdaság fejlesztése nyilvánvalóan hatékony módszer a városközpontok zsúfoltságának enyhítésére, hogy a városközpontokban lakó szegények lehetőséget kapjanak egy jobb életre, és visszavonzzuk őket a földekre. Szükség van infrastruktúrákra is, amelyek jobb hozzáférést és összekapcsolódást, valamint jobb szociális és egészségügyi szolgáltatásokat biztosítanak.
Dolgozunk tehát mindezen kérdéseken, és osztom a véleményét, bár nem érintettem ezt a konkrét kérdést. Vannak más megoldások is, amelyeket elő lehet terjeszteni, de teljesen igaza van, és biztosíthatom, hogy ez előkelő helyet fog betölteni a prioritásaink listáján.
Az Európai Fejlesztési Napokon ezzel a kérdéssel némileg részletesen foglalkozott Kofi Annan, aki egy alapítványt hozott létre a vidéki régiók megsegítésére és a mezőgazdaság fejlesztésére.
Gay Mitchell
Elnök asszony, megkérdezhetem a biztost, hogy tudatában van-e annak, hogy a millenniumi célkitűzések 11. célkitűzésének célja az, hogy jelentősen fejlessze a 2020-ban nyomornegyedekben élő 100 millió személy életét? És tulajdonképp bk. 900 millió emberről van szó, legalábbis a kérdésben 900 millió szerepel, és a biztos szerintem ezt nem kérdőjelezte meg - mindezek városi nyomornegyedekben élnek?
A biztos e hónap során később részt vesz az EU-AKCS Közgyűlésen Ruandában. Jelezheti majd a Közgyűlésnek ott vagy itt, hogy e célkitűzés elérését illetően mik a pontos statisztikák? Elmondta, hogy tervet készít, jelentést készít, azonban ez a jelentés pontos adatokat tartalmaz majd arról, hogy hogy érhető el az a célkitűzés, hogy a nyomornegyedekből 100 millió személyt kiemeljenek?
Louis Michel
Lesznek statisztikák, de ezek nemzeti adatok, amikor megkapjuk őket és amikor az adatgyűjtő rendszerek megbízhatóak. Akárhogy is, a dolgok jelenlegi állása szerint nem tudom garantálni, hogy birtokunkban lesz az összes statisztika ebben az adott témában; annál is inkább, mivel a definíciók országról-országra jelentősen eltérnek egymástól. Ezen tehát dolgozunk.
Általában, amikor értékelést hajtunk végre és beszámolok róla, már a birtokunkban van - remélem - egy bizonyos számú elem, ami lehetővé teszi, hogy fényt vessünk az ön által kért információra. Azt azonban ma nem merem megígérni, hogy megbízható és pontos adataink lesznek ebben az esetben. Ez az egyik tényező, amin jelenleg dolgozunk.
A többi nemzetközi szervezet birtokában lévő információkat már átvizsgáltuk. A megszerzett adatok általában messze nem teljesek és gyakran vitathatók, mert az alapfogalmaink és a statisztikák mennyiségi meghatározására szolgáló módszerek nem mindig megbízhatók.
DanutBudreikait
(LT) A polgárok munkakeresés miatt hagyták ott a falvakat, és mentek a városba. Milyen intézkedéseket tesznek, milyen projektek kerülnek bevezetésre az országokban, hogy ne csak a mezőgazdasági térségek, ne csak a vidéki térségek részesüljenek támogatásban, hogy más régiókban is munkahelyek teremtődjenek? Történetesen például hallottam, hogy Mozambikban a segélyalap mindössze 5%-a került kiutalásra az infrastruktúra és a munkahelyek fejlesztésére. Ezt ön elegendőnek tartja?
Louis Michel
Először, az a szabály, hogy a cselekvési programok a fejlesztési programokból kerülnek finanszírozásra, nem pedig humanitárius segítségnyújtásból. Ezért tehát nem humanitárius segélyprogramok. Néhány régióban foglalkoztatás-igényes munkaprogramokat finanszírozunk, különösen a konfliktus utáni országokban, például Ruandában, Burundiban és a Kongói Demokratikus Köztársaságban. Egy egész sor munkaigényes programnak biztosítjuk az anyagiakat, például útépítéseknek és korszerűsítéseknek, kisipari jellegű karbantartási projekteknek, stb, amelyek munkát adnak a polgároknak. Ez a kiindulópont.
Másodszor, kihasználom a kérdését, hogy újfent rámutassak - akár tetszik, akár nem, akár van véleménye, akár nincs, de ez egy nyílt vita, és mindenképp elmondom -, hogy amit a Bizottság jelenleg a fejlődő világ több régiójával megkötni kívánt gazdasági partnerségi megállapodásokon keresztül el kíván érni, annak elsődleges célja egy bizonyos dinamikus folyamat létrehozása és a magánszektor kialakítása, amely képes a foglalkoztatás támogatására, a jólét, a fellendülés létrehozására és különösen, gondoskodni tud arról, hogy a fejlődő országok fokozatosan megnyithassák a piacaikat a globalizáció legpozitívabb hatásainak kihasználása érdekében - és nagyon is tisztában vagyok vele, hogy nem csak pozitív hatásai vannak.
Mi több, mindig nagyon meglepve tapasztalom, hogy itt, a Házban túl sokan vannak, akik ellenzik a gazdasági partnerségi megállapodások aláírását. Amikor ráeszmél, hogy 1%-os növekedés Afrika kereskedelmében a kontinens fejlesztésére kiutalt állami segélyek két és félszeresének felel meg, akkor megérti, hogy a legszegényebb nemzetekben nem lesz fenntartható fejlődés, ha a gazdaságuk nem kedvezőbb. A kérdésére válaszolva, biztosíthatom, hogy vannak rendkívüli intézkedéseink, például a konfliktusokat követő időszakokra, és igyekszünk végrehajtani őket. Sőt, foglalkoztatási programokat és munkaigényes projekteket finanszírozunk. Ezek az azonnali válaszok. Ezek rendkívüli helyzetek.
Ettől eltekintve csak a kereskedelmet támogató segélyezési politikák tudnak végül munkahelyeket, ráadásul tartós munkahelyeket teremteni. Nincs más csodaszer. Irreális dolog azt javasolni, hogy például munkahelyteremtő programokat kellene finanszíroznunk, pedig én már valóban hallottam ilyen javaslatot. Néhány országban a népesség 60 vagy 70%-a 25 év alatti. Ekkora tömegeknek nem lehet közmunkát teremteni. E problémára az egyetlen válasz gazdasági úton adható.
Két aspektusa van tehát ennek a kérdésnek. Az első a mezőgazdaság, ami fontos elem, mert tartós foglalkoztatást teremt és az egész családnak kenyeret biztosít. Talán igaz, hogy az utóbbi években nem fektettünk eleget az agrárszektorba.
A második elem egyértelműen a gazdaság. Elengedhetetlen, hogy integrált regionális piacokat hozzunk létre és egységesítsük őket, annak érdekében, hogy megteremtsük a feltételeket, amelyek között a helyi népesség kihasználhatja a globalizációt és a gazdasági fejlődést.
Claude Moraes
Tisztelt elnök asszony! Megértem Mitchell úr csalódottságát, amelyet több képviselő is oszt azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság kérdéseinek órája minden hónapban lerövidített és későn kezdődik. Darfurral kapcsolatban volt egy kérdésem, és szeretném megkérdezni Öntől, hogy ha 18.15 órakor, késéssel kezdődött a kérdések órája, feltettek-e tíz percen belül öt kérdést, mivel 18.20 után érkeztem az ülésterembe.
Ha ez az eset áll fenn, akkor korrekt-e, hogy a képviselőket olyan helyzetbe hozzák, hogy ülésről ülésre sietnek és próbálják megjósolni, hogy mikor kerül sor a kérdésükre? Lehet-e tenni valamit ezzel kapcsolatban, különösen a Bizottsághoz intézett kérdések órájával, amely majdnem minden hónapban késéssel kezdődik Strasbourgban?
Elnök
Köszönöm az észrevételeit Moraes úr. Én, és a kérdések órájáért felelős alelnök kollégáim készségesen várjuk a javaslatokat, hogyan javíthatunk a kérdések órájának lebonyolításán. Többek között ezért kérjük arra a képviselőket, hogy fáradjanak az ülésterem elejére.
A mai időbeosztás nem szerencsés, de csak azt mondhatom, hogy az Ön és Mitchell úr helyzetét tekintve Staes úr már az ülésteremben tartózkodott és készen állt arra, hogy foglalkozzunk a kérdésével, habár az az Ön kérdése után következett. Mindez nem szerencsés, de csak azt tudom mondani, hogy kísérjék figyelemmel a kijelzőket. Nem ülhetünk itt semmittévőn, ezért tovább kell haladnunk a következő kérdésre és amilyen jól csak lehet, foglalkoznunk kell azzal.
Tárgy: Az utak biztonságának növelése a fejlődő országokban
Fel tudná-e vázolni a Bizottság azokat a lépéseket, amelyeket jelenleg annak érdekében tesz, hogy a fejlődő országokban biztosítsa az utak biztonságosabbá tételét és ismertetné-e az eddig végrehajtott intézkedések eredményeit?
Louis Michel
a Bizottság tagja. - (FR) A fejlődő országok kormányainak segítése és a közlekedési biztonság javítása a Bizottság prioritásai közé tartozik a közlekedési ágazat fejlesztésére irányuló együttműködésben. Ezt tükrözik a Bizottság politikái. A közlekedési biztonság elősegítésére irányuló politikák iránti igény a társkormányokkal folytatott folyamatos ágazati párbeszédünk fő eleme, és a belső irányelvek most bizonyos biztonsági intézkedések beépítését javasolják a Bizottság által finanszírozott közúti projektek létrehozásakor.
A 2004-ben elvégzett, a Bizottság a fejlődő országok közlekedési ágazatában történt beavatkozásainak értékelése megjegyzi, hogy a közúti projektek többsége biztonsági szempontokat is figyelembe vett. Hogy konkrét példákkal szolgáljak, az útépítési programok többsége tartalmazta a közúti jelzéseket és a megengedett sebességhatárokat, valamint számos projekt javasolta az útpadkák kiszélesítését, hogy lehetővé tegye a motor nélküli járművek és a gyalogosok biztonságos közlekedését.
Bizonyos országokban a Bizottság külön a közlekedési biztonságot célzó tevékenységeket finanszírozott, például a KRESZ létrehozását és gépkocsi vizsgáztató központok felszerelését nevezetesen Albániában, és a gépkocsik műszaki vizsgáztatására vonatkozó szabályok bevezetését Maliban. Egy jelenleg Kamerunban folyó program különféle építési programok finanszírozásához nyújt segítséget, ideértve a szalagkorlátok felállítását a biztonság növelése érdekében a Douala és Yaoundé közötti főútvonalon, valamint egy közlekedésbiztonsági figyelemfelhívó kampányt.
Ennél egyértelműen többet tehetünk. A fejlődés elsősorban a társkormányok által kimutatott kötelezettségvállaláson múlik, hogy hangsúlyozzák a közúti biztonság kérdéseit, gyűjtsék össze és elemezzék a baleseti adatokat, szabályokat vezessenek be, előírásokat határozzanak meg és hozzák létre, erősítsék meg a közúti biztonsági politikák általános végrehajtásáért felelős szervezeteket.
Jim Higgins
Tisztelt elnök asszony! Mint ahogy azzal a biztos úr tisztában van, az Európai Közútbiztonsági Tanács rendszeresen közzéteszi azokat a nagyon hasznos jelentéseket, amelyek a közutak biztonságának szabványaival kapcsolatos statisztikákat és a különböző országok általános helyzetértékelését is tartalmazzák. Ebből elég egyértelműen kiderül, hogy a kelet-európai országok és sajnos hazám, Írország is a lista alján tanyázik. Egyetért-e biztos úr azzal, hogy a legfőbb gondot az jelenti, hogy a balesetekként elkönyvelt esetek igazából nem is azok? Azok valójában a gyorshajtás, az utak rossz állapotának és sok esetben a túlzott alkoholfogyasztásnak a következményei. Tudjuk, hogy 2013-ban bevezetik a közös európai jogosítványt, ezért azt szeretném kérdezni a biztos úrtól, hogy van-e kilátás arra, hogy a közös európai jogosítványra nagyobb hangsúlyt kapjon és korábban bevezessék? Másodsorban egyetért-e a biztos úr azzal, hogy ha az érvényes jogosítvánnyal rendelkező gépjárművezető egyik tagállamból a másikba megy, akkor ne kelljen a közutakkal, a közlekedési jelzésekkel kapcsolatos elméleti vizsgát tenniük abban az országban, ahol jelenleg tartózkodnak?
Louis Michel
a Bizottság tagja. - (FR) Nem tudom, hozzám intézte-e ezt a kérdést. Fejlesztésre utal, vagy általánosabb a kérdés, mert nem érzem, hogy ez konkrétan hozzám szólna fejlesztési biztosi minőségemben.
Higgins úr kérdésével kapcsolatban azt gondoltam, hogy már válaszoltam rá, de egyértelmű, különösen az általunk finanszírozott közúti infrastruktúrával foglalkozó projektekkel összefüggésben, hogy általában vannak beépített karbantartási feltételek, de vannak más feltételek is. Finanszíroztunk például egy KRESZ-t, és mondanom sem kell, hogy európai tevékenységünk inspiráló lehet néhány olyan országban, amiről szó van.
A közvetlenebbül hozzám szóló kérdést illetően nem érzem, hogy én lennék az illetékes a válaszadásra, de örömmel átadom kollégámnak, Barrot úrnak, ha szeretné.
Így is van: átadom a kérdést kollégámnak.
Robert Evans
A biztos úrhoz hasonlóan én is úgy értettem, hogy a kérdés a fejlődő országok útjainak biztonságára, nem pedig az EU tagállamaira vonatkozott.
Ha közlekedett a biztos úr már Dél-Ázsia közútjain, ne vegye sértésnek, de sok esetben kinevetnék, ha a KRESZ-szabályait próbálná követni, mert a forgalom az út mindkét oldalán egy időben mindkét irányba nagyon gyorsan halad, amely nyilvánvalóan közúti balesetekhez vezet, kiváltképp akkor, amikor teherautók és riksák együtt közlekednek. A dél-ázsiai országokkal folytatott megbeszélései során javasolta-e biztos úr, hogy az Európai Unió - mindazzal a tanáccsal, amelyet talán Higgins úr tudna adni az Ír Köztársaságból vagy más országokból - tudna ezeknek az országoknak segíteni abban, hogy biztonságosabbá tegyék közútjaikat, javítsák a nem létező KRESZ-t és segítsenek csökkenteni a halálesetek számát a közutakon?
Louis Michel
a Bizottság tagja. - (FR) Nem ellenzem az Európai Unió hozzájárulását és segélynyújtását. Pontosan azt az esetet hoztam fel példának, amit ön, nevezetesen a KRESZ-t. Egyértelmű, hogy ezt a Bizottság által finanszírozott a jó kormányzattal, a jogállamiság erősítésével és az állami hatóságok egységesítésével összefüggő projektek része lehet. Pontosan ezt tesszük. Ami a közutakat illeti, igaz, hogy bizonyos helyeken, különösen, ahol tudjuk, hogy nagyon nagy a gyalogos forgalom, próbáljuk feljavítani az útpadkákat és a közúti közlekedésbiztonsággal foglalkozó projektjeinkbe bekerül a baleset-megelőzés.
Globális értelemben és a politikai párbeszéd részeként mindezen kérdéseket bevesszük, de a partnereink felé időnként küldött üzenetnek le kell szögeznie, hogy nekik is foglalkozniuk kell ezekkel a politikai kérdésekkel. Amikor ilyen kérdést hallok, mindig elgondolkozom: "arra kérnek, hogy mindent megcsináljunk helyettük?”. Nem kérhetik, hogy mindent végezzünk el. Inspirálhatjuk őket és tehetünk javaslatokat, finanszírozhatunk és segélyeket nyújthatunk, de nem kormányozhatunk azok helyett, akiknek a kormányzás a feladata. Ez olyan, mintha válogatnánk a karácsonyi ajándékok között. Az emberek azt várják, hogy a fejlesztési együttműködés mindig mindent megold.
Azt is meg kell értenie, hogy a számomra elérhető költségvetési erőforrásokkal a fő prioritásokra kell koncentrálnom. Mitchell úr igen helyesen hangsúlyozta a Millenniumi Fejlesztési Célokat. Ezek a fő prioritások. Készek vagyunk segíteni és anyagi segítséget nyújtani, de a partnerországoknak kérnie kell. Ez az egyik feltétel. A párbeszéd folyamat során néha próbáljuk ezt javasolni.
Bowis úr nincs itt, de elmondhatom például, hogy a fejlesztési politikáink végrehajtása során a partnereinkbe próbálok még nagyobb figyelmet csepegtetni a fogyatékkal élők helyzete iránt. A fogyatékkal élőket érintő problémákat általában nem veszik figyelembe a partnerországok vagy a partnerkormányok. Ezért egy egész sor párhozamos kezdeményezésünk és politikánk van, amelyeket próbálunk bevezetni és végrehajtani, de ne feledjük, hogy csak akkor tudjuk finanszírozni ezeket a projekteket, ha a partnerország felkeres vagy felkér bennünket.
Mivel az Európai Unió rengeteg közútépítési és közúti infrastruktúrával foglalkozó projektet finanszíroz, ez a szempont - és természetesen a közúti közlekedésbiztonság kérdése - természetesen gyakran felmerül az ilyen viták és megbeszélések során.
Justas Vincas Paleckis
(LT) A statisztikák szerint a balesetekben és azok következményeképp elért veszteségek az EU országaiban az Európai Unió GDP-jének mintegy 2%-át teszik ki, ami rengeteg. Vannak hasonló adataink a harmadik világra és a fejlődő országokra vonatkozóan? Ez a százalék magasabb vagy alacsonyabb? Kétségtelenül kevesebb gépkocsi van ezekben az országokban, tehát lehet, hogy alacsonyabb ez a százalék. Teljes mértékben tisztában vagyok vele, hogy a Bizottság nem tehet meg mindent a szóban forgó országok helyett, szeretném tudni, hogy ezek az országok tanulnak-e az Európai Unió tapasztalataiból, ahol az elmúlt öt esztendőben a balesetek száma 50 százalékkal csökkent.
Louis Michel
a Bizottság tagja. - (FR) Egyetértek, egyetértek. Azonban egyszerűen nincs erőforrásom a fejlődő országokban történt balesetek összeszámolására.
Ezért az alapján kell dolgoznom, amit a kormányok mondanak. Nyilvánvalóan történnek balesetek, de a kisebb forgalom és a kevesebb jármű például azt jelenti, hogy sokkal több baleset történik a munkahelyeken, a földeken, stb. Egyértelmű, hogy a munkahelyeken nagyon sok baleset történik.
A közúti balesetekkel kapcsolatban csak azokra az adatokra támaszkodhatok, amelyeket a partnerországoktól kapok, ha kapok egyáltalán. Ha most arra kér, hogy statisztikai projekteket finanszírozzak, nem fogok engedni, mert nem rendelkezünk az erőforrásokkal, hogy a partnereink helyett mikrogazdálkodással foglalkozzunk.
Úgy vélem, hogy az összképre kell koncentrálnunk, ha hatékonyak akarunk lenni, nincs más megoldás. Ha elveszünk a részletekben, elveszítjük a politikánk irányát és mindenbe belekapunk, nem lesz már valódi stratégiánk vagy rendszerünk, amit betarthatunk, nem lesz kohézió, semmi ilyesmi nem lesz.
A feltett kérdések nyilvánvalóan jók, és helyes, és megfelelő, hogy felhozzuk ezeket az ügyeket a partnereinkkel folytatott párbeszéd során, azonban el kell mondanom, hogy a dolgok nem ilyen egyszerűek, amikor fel kell keltenünk a partnereink érdeklődését és figyelmét ezeken a területeken. Megígértem tehát Bowis úrnak - aki most nincs itt, de legalább két esztendeje ígéretet tettem neki, és most tervszerűen betartom -, hogy a nemi egyenlőségről és a gyermekek jogairól szóló politikáinkba bevesszük a "fogyatékkal élők” kategóriáját is. Azonban biztosíthatom, hogy ez nem ilyen egyszerű. A dolgok messze nem ilyen egyértelműek, és mindig újra meg újra kell próbálkoznunk. Teljes mértékben egyetértek mindazzal, amit mondott, de nem végezhetek el dolgokat a partnerországaink helyett, amelyek elvégzésére ők még egyértelműen nem állnak készen.
A Bizottság tehát hangsúlyozza mindezen - aktuális - kérdéseket, de nem mehet el addig, hogy mindent elintézzen.
Tárgy: Párbeszéd a ciprusi helyzet rendezéséről
Hogyan értékeli a Bizottság a Tassoss Papadopoulos, a Ciprusi Köztársaság elnöke és Mehmet Ali Talat, a török ciprióta közösség vezetője között lezajlott 2007. szeptember 5-i találkozót?
Nem értene egyet azzal, hogy a két közösségi alapon történő megoldáskeresést minőségileg azzal kéne előremozdítani, hogy arra kérik Nicosiát, hogy a párbeszédet szakértői bizottságok helyett a lehető legmagasabb politikai szinten (legalább miniszteri szinten), egyértelműen meghatározott menetrend szerint folytassák?
Mi történt a sziget északi részének ítélt pénzügyi támogatás fennmaradó részével, figyelembe véve, hogy eddig annak mindössze 10%-át osztották ki?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - A Bizottság üdvözli, hogy a két vezető idén szeptember 5-én találkozott, és megállapodott abban, hogy a lehető legkorábban el kell kezdeni azt a folyamatot, amely a ciprusi probléma átfogó rendezéséhez vezet. Célunk az, hogy ENSZ-felügyelet alatt, késlekedés nélkül kezdődjenek el az átfogó rendezésről szóló tárgyalások. A két közösség vezetőjének a szigetről szóló, 2006. július 8-i megállapodásának elő kell készítenie a terepet az ilyen megbeszélések számára, és elő kell segítenie az átfogó rendezésre vonatkozó megbeszélések teljes újrakezdését.
Az idei év szeptember végéig felhasznált pénzügyi támogatásra vonatkozó kérdéssel kapcsolatban a segélyprogram keretében a török ciprióta közösségnek ítélt teljes összeg 24 millió euró, amely a teljes összeg 9%-a, a tenderezett összeg pedig 44 millió euró. A program nagy része infrastrukturális beruházásokra irányul, amelyek előkészítése több időt vesz igénybe, és amelyek kifizetéseinek nagy részére a 2012 decemberéig tartó programozási időszak későbbi részében kerül sor.
A sajátos politikai helyzetből, valamint a diplomáciai és jogi státuszból fakadó kihívások ellenére a Bizottság úgy véli, hogy a segélyprogram végrehajtása jelenleg jó úton halad.
Marco Cappato
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, szeretnék köszönetet mondani a Bizottságnak, és hangsúlyozni, hogy a Bizottságnak sürgetnie kell, hogy a felek miniszteri, azaz a legmagasabb szinten tárgyaljanak, hogy megtörjük a patthelyzetet. Nyilvánvaló, hogy a Nicosiában, a görög oldalon februárra tervezett választások megnehezítik a dolgok jelenlegi felgyorsítását, de jó ötlet lenne mostantól elkezdeni a vizsgálatot a választás utáni periódusra.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Szeretném megköszönni a képviselő úrnak ezt a javaslatot. Valójában 2006 végén, a finn európai uniós elnökség alatt már megpróbáltuk ezt. Komoly diplomáciai erőfeszítéseket tettünk a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok útjában álló akadályok megszűntetésére Cipruson és Ciprus körül. Ezek csúcspontját néhány találkozó jelentette Helsinkiben, amelyek azonban nem vezettek eredményre.
Ezért azt gondolom, hogy mindennek az a tanulsága, hogy az átfogó rendezést kell célul kitűznünk, és szükségünk van az ENSZ jó szolgálataira is. A mi nézőpontunkból annál jobb, minél hamarabb sor kerül erre, legkésőbb pedig az elnökválasztást követően, hogy 2008 a komoly tárgyalások és eredmények éve legyen, már ami Ciprus újraegyesítésének átfogó rendezését illeti.
Reinhard Rack
(DE) Elnök asszony, Biztos úr, nekünk azt mondták, hogy az uniós finanszírozásnak csupán kis százaléka lesz elérhető Ciprus északi részében. Mi a helyzet a kötelezettségek tekintetében, amelyeket magának Ciprus északi részének kell teljesítenie? Itt nincsenek késedelmek? Van egy kiegészítő kérdésem képviselőtársamhoz. Nem a bikommunális terminológiát használta, hanem két külön államról beszélt, mivel a miniszteri szintet, elnököket és kollégáikat említette. Mennyire használ ez a vitának?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Úgy gondolom, hogy ezt a kérdést részben Cappato úrnak szánták. Egyértelmű, hogy az Európai Unió Ciprus északi részével kapcsolatban nem konzultál akármelyik kormánnyal, ugyanakkor természetesen két közösség él a szigeten. A görög ciprióta közösség és a török ciprióta közösség. Arra ösztönözzük ennek a két közösségnek a vezetőjét, és azt várjuk tőlük, hogy további erőfeszítéseket tegyenek annak érdekében, hogy az ENSZ felügyelete alatt újrakezdődjenek az átfogó rendezésre vonatkozó tárgyalások.
President
Just before we go to the next question, I would repeat to Members both the invitation and encouragement to please come to the front of the Chamber if you are participating in Question Time. It really does make it a little more dynamic.
Tárgy: EU-közigazgatás Koszovóban
Hogyan értékeli a Bizottság az EU-közigazgatás Koszovóban történő jövő évi felállítása terén történt előrelépést és mennyi az esélye annak, hogy 2007. december 10-ig tisztázódjon Koszovó státuszának kérdése?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Az Európai Unió arra készül, hogy nagyobb szerepet játsszon Koszovóban a státuszrendezést követően. A státuszról szóló jelenlegi tárgyalások ellenére jelentős előkészületek történnek a jövőbeni Nemzetközi Civil Irodával és a jogállamiságot Koszovóban megteremtő EBVP-misszióval kapcsolatban.
A Bizottság pénzzel támogatja a közös védelmi és biztonságpolitika keretében megvalósuló, a tervező csapatok Pristinában történő felállítására vonatkozó együttes fellépéseket. Az Ahtisaari-terv alapján ezek a csoportok készítik el a jövőbeni missziók terveit. Ugyanakkor a jövőbeni nemzetközi missziók végleges formája a Koszovó státuszáról szóló tárgyalások pontos eredményétől függ. A Bizottság szoros együttműködésben dolgozott a két csoporttal, hogy a státuszrendezést követően biztosítsák Koszovóban az EU átfogó jelenlétét.
Szeretném arra is megragadni az alkalmat, hogy megköszönjem az Európai Parlamentnek az ezen rendkívül fontos missziók elősegítésében és finanszírozásában mutatott kitűnő együttműködését. A Bizottság teljes mértékben támogatja a tárgyalásokat jelenleg vezető nemzetközi trojka munkáját, a trojka cselekvéseinek határideje pedig december 10-e, amelyet a miniszteri kontaktcsoport szeptemberben New Yorkban megerősített. Jelenleg még túl korai azon gondolkozni, hogy mikor oldódik meg Koszovó státuszának kérdése, de nyilvánvaló, hogy a bizonytalan helyzet elhúzódása senki célját sem szolgálja. Részünkről készen állunk mindent megtenni, hogy elérjük a tárgyalásos megoldást, amely mindenki számára a legjobb lenne. Mindkét féltől ezt kérjük, valamint partnereinktől a nemzetközi közösségben, míg ezzel egyidőben természetesen felkészülünk a Koszovó státuszával kapcsolatos minden jobb vagy rosszabb forgatókönyvre.
Bernd Posselt
(DE) Köszönöm kiváló válaszát, biztos úr. Két pontra térnék ki. Először is, mint tudja, ez a Ház 75%-os többséggel Koszovó nemzetközileg ellenőrzött függetlensége mellett szavazott az Ahtisaari-terv alapján. Koszovó megosztására vonatkozó tervek ellen szavaztunk, illetve a belgrádi uralom bármiféle visszatérése ellen. Tudni szeretném, hogy a Bizottság miért támogatja ezt a helyzetet.
Másodszor Önhöz hasonlóan Belgrádban jártam múlt héten, és Ön elmondta, hogy minél tovább tart a döntéshozatali folyamat, annál destabilizálóbb a hatás Szerbiára. Szerbiának gyors döntésre van szüksége, hogy egy európai jövő érdekében tovább haladhasson.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Valóban, ahogy Posselt úr fogalmazott, Szerbia kulcsfontosságú ország és ez az oka annak, hogy múlt héten Tadić elnök jelenlétében Đelić miniszterelnök-helyettessel együtt kézjegyünkkel elláttuk a stabilizációs és társulási egyezményt. Szerbiának ez az első kézzelfogható lépése az Európai Unió felé. Azzal a feltétellel, hogy Szerbia teljes mértékben együttműködik a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi törvényszékkel, a tagállamokkal aláírhatjuk azt az egyezményt, amely azután a tagjelölt státusz kapuját jelentheti Szerbiának.
Ezért készek vagyunk arra, hogy amint Szerbia is készen áll, előrelépjünk és ez valóban segíthet Szerbiának maga mögött hagynia a nacionalista múltat, és közelebb kerülnie európai jövőjéhez.
Hubert Pirker
(DE) Biztos úr, mindannyian reméljük, hogy a státusz kérdése valóban megoldódik december 10-én. Azonban az a kérdés, hogy mi van, ha nem lesz megoldás? Az ön szerint milyen kockázattal jár a régió egészére nézve? Kijuthatunk valahogy abból a helyzetből, vagy van alternatív stratégia, ha december 10-én nem születik megállapodás?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Valóban nagyon keményen és nagyon komolyan dolgozunk, hogy elősegítsük a tárgyalásos rendezési megállapodást. Támogatjuk Wolfgang Ischinger nagykövet urat, akinek az Európai Unió képviselőjeként a trojka munkájának irányítása a feladata. Fontosnak tartom, hogy gondolatainkat és nyilvános megnyilatkozásainkat a trojka munkájának segítésére összpontosítsuk és arra biztassuk a két felet, hogy ragadják meg az alkalmat és használják ki ezt az utolsó lehetőséget, és többletidőt, hogy a tárgyalások során kézzelfogható eredményeket érjenek el.
Mint bármely felelős intézménynek, az Európai Uniónak és tagállamainak, a Bizottságnak és a Parlamentnek különböző forgatókönyvekre kell felkészülnie, de most nem szeretnék balsikerekről gondolkozni. Összpontosítsunk a tárgyalásokra és ezzel egyidőben, mint mondtam, készítsük elő a missziókat, a Bizottságét és a Tanács EKBP misszióját, hogy amint megszületik a döntés Koszovó státuszáról, készek legyünk, hogy kivegyük részünket és végrahajtsuk feladatainkat.
Tárgy: Csatlakozási tárgyalások Horvátországgal
2004 júniusában Horvátország végre megkapta az EU-tól a hivatalos tagjelölti státuszt. 2005 októberében kezdődtek hivatalosan a csatlakozási tárgyalások, amely során eddig az első 12 fejezetet nyitották meg. Horvátország 2008/2009-re tervezi a tárgyalások befejezését. A piacgazdaság, a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok területén a Horvátországban végbement pozitív fejlemények tükrében a fenti határidő mindenféleképpen teljesíthető. Ugyanakkor nem biztos, hogy az EU tartani tudja ezt az időpontot, mivel olyan ellenvetések merültek fel, hogy az EU intézményi reformja nélkül nem mehet végbe a bővítés.
A Bizottság nézete szerint hol tartanak a csatlakozási tárgyalások? Milyen támogatást nyújt (vagy tervez nyújtani) a Bizottság annak biztosítása érdekében, hogy Horvátország a lehető leghamarabb csatlakozni tudjon az EU-hoz?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - A csatalkozási tárgyalások Horvátországgal jelenleg folyamatosan haladnak. Ahogy arra emlékezhetnek, a tárgyalások 2005. október 3-án, vagy hogy pontos legyek, október 4-én kezdődtek, mert már késő este, illetve kora reggel volt, attól függően, hogyan határozzák azt meg Luxembourgban. Az átvilágítási folyamat egy évvel ezt követően, 2006 októberében fejeződött be, és a Tanács mind a 33 átvilágítási jelentést megkapta.
A dolgok jelenlegi állása, hogy a 35-ből 14 fejezettel kapcsolatban megkezdődtek a tárgyalások, két fejezettel kapcsolatban pedig már be is fejeződtek. Egyenletes ütemben haladunk előre. Szeretném hozzátenni, hogy 10 fejezettel kapcsolatban referenciaértékek megállapításáról állapodtunk meg, illetve hogy pontos legyek, a Tanács állapodott meg róluk, amelyeket közöltek Horvátországgal. Jelenleg csak a joggal, szabadsággal és biztonsággal kapcsolatos nyitó referenicaértékeknek való megfelelést tartjuk fontosnak. Ugyanakkor reméljük, hogy az a munka, amelyet Horvátország a nyitó referenciaértékeknek történő megfelelés érdekében végez, lehetővé teszi számunkra, hogy hamarosan további egy vagy két fejezettel kapcsolatos tárgyalás megnyitását ajánljuk.
Zárásképpen, ami a következő lépések szempontjából a legfontosabb, hogy a legnehezebb fejezetekkel kapcsolatban történjen nagyobb előrehaladás. Ez főként azokat a fejezeteket érinti, amelyekkel kapcsolatban nyitó referenciaértékek megállapítására került sor. Végső soron Horvátország Európai Unió felé történő haladásának ütemét az ország saját képessége határozza majd meg, hogyan teljesíti az összes szükséges feltételt.
Michl Ebner
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, hálás vagyok a Bizottságnak a kapott pontosításért. Véleményem szerint az elért haladás mindenképpen kielégítő, de még mindig többet lehetne tenni. Szerintem - és én az EU-Horvátország parlamenti vegyesbizottság tagja vagyok - a horvátok nagyon akarnak, de nem kapnak pozitív választ az Európai Bizottságtól. Ezért felkérem a Bizottságot, hogy kétszerezze meg erőkifejtéseit Horvátország érdekében, hogy 2009-ben csatlakozhasson az Európai Unióhoz.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Egyetértek azzal, hogy elsősorban Horvátország részéről van szükség további cselekvésre.
Hogy illusztráljam a kihívásokat: a technikai tárgyalások képezik a közösségi vívmányokról szóló tárgyalások felépítményét, míg a helyi reformok képezik a tárgyalások alapját. Sok területen Horvátország vagy Törökország vagy bármely más jövőbeni tagjelölt ország számára világos, hogy a technikai tárgyalásokhoz bizonyos nyitó referenciaértékeknek történő megfelelés érdekében a helyi reformok területén kell előrelépést elérnünk.
A konkrét példa, amely most az eszembe jut, a hajóépítés és az acél. Amint látjuk, hogy Horvátország meggyőzően elkezdte végrehajtani a hajóépítési és az acélipari szektorhoz kapcsolódó strukturális reformokat, fel tudjuk ajánlani, hogy nyissuk meg a versenypolitikáról és az állami támogatásról szóló fejezeteket, amelyek az EU-s jogszabályok központi fejezetei.
Ezért első sorban a horvát kormányon és parlamenten múlik, hogy történik-e előrelépés ezen reformok területén, amely elősegíti a technikai tárgyalások előrehaladását.
Reinhard Rack
(DE) Nagyon valószínű, hogy december 21-én Olaszország és Ausztria schengeni határát megnövelik, hogy még egy ország, nevezetesen Szlovénia is bekerüljön. Van-e ennek köze a csatlakozási tárgyalások - a szabadság, a biztonság és az igazságszolgáltatás közös területéről szóló - új fejezetének megnyitásához? Tényleg van értelme nagy új határokat felhúzni, amelyeket néhány év múlva úgyis lebontanak?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Úgy gondolom, hogy józan ésszel gondolkozva, amely egy biztosnak sem tilos, teljesen jogos a kérdése. Ugyanakkor Szlovénia rendkívüli erőfeszítések után elérte, hogy az emberek szabad mozgása érdekében a schengeni térség tagja legyen és az is tény, hogy Szlovénia az Európai Unió tagja. Horvátország néhány éven belül az Európai Unió tagja lesz, ezért eddig az időszakig, amíg Horvátország az Európai Unió tagjaként nem csatlakozik a schengeni térséghez, azt a megoldást alkalmazzuk, amelyet a tisztelt képviselő úr is említett.
De, természetesen közép és hosszú távon olyan helyzetet kell elérnünk, amelyben a Nyugat-Balkán minden országa az Európai Unió, és egy nap a polgárok szabad mozgásáról szóló Schengeni Megállapodás tagja lesz. Ez nagyon fontos a Nyugat-Balkán civil társadalmának hosszú távú európaizálásához.
Bernd Posselt
(DE) Biztos úr, úgy gondolom, hogy a Sanader-kormány és a fő tárgyaló, Drobnjak úr első osztályú munkát végez, de véleményem szerint van két probléma. Először, például szlovák oldalról azt hallom, hogy olyan feltételeket szabunk Horvátországnak, amelyeket nem szabtunk, ebben a formában, Szlovákiának.
A második kérdés pedig, hogy mi a helyzet a Bizottság saját kapacitásaival, amelyekkel ezen dokumentumokkal foglalkoznak? Úgy hallottam, hogy nagyon sok ügyet hagynak veszendőbe, mert nincs elegendő kapacitás a horvát dosszié feldolgozására. Igaz ez?
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök asszony! Úgy gondolom, hogy nem volt elég egyértelmű a tolmácsolás, ugyanis nem hiszem, hogy a tisztelt képviselő azt mondta, hogy a Bizottságnak gondot okoz, hogy megfelelően foglalkozzon ezzel a dossziéval.
A dossziéval a szükséges pontossággal és elszántsággal foglalkozunk. Valójában ahogy azt már elmondtam, jól haladunk Horvátországgal, Horvátország saját érdemei alapján.
Ha a határkérdésre, vagy az ökológiai és halászati övezetre utaltak, amely különösen a Horvátország és Szlovénia közötti bilaterális kapcsolatokhoz kapcsolódik, akkor azok bilaterális kérdések és mi egyaránt ösztönözzük Horvátországot és Szlovéniát, hogy oldják meg ezeket a régóta fennálló problémákat.
Bízom abban, hogy legkésőbb közvetlenül a horvátországi parlamenti választásokat követően mindkét ország nagyobb erőfeszítéseket tesz majd és intenzívebben dolgozik majd azon, hogy kihasználják ezt a lehetőséget és megoldják az olyan fennmaradó témákat, mint például a határkérdés.
Tárgy: Az illegális gyermek bevándorlók életkörülémnyei és oktatása
Az EU-ba érkező illegális bevándorlók között számos kiskorú is található, akik jövőbeni tartózkodása és oktatása Európában bizonytalan és nincs rá közös szabvány.
A tagállamok nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban, a gyermekek jogaira vonatkozó jövőbeni stratégia keretében lehetséges-e felvázolni egy olyan közös európai politikát, amely tisztességes életkörülményeket és oktatást biztosít azoknak a kiskorúaknak, akik illegálisan érkeznek az EU-ba?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - Igaz, hogy illegális tartózkodásuk miatt a gyerekeknek nagyon gyakran nincs lehetőségük arra, hogy iskolába járjanak, ezért a kezdetektől fogva esélytelenek.
Mint ahogy azt a gyermekek jogainak európai stratégiájáról szóló közleményünkben kifejtettük, a gyermekek jogainak biztosításához szükséges, hogy az adott politikai területen történő cselekvésnek a Szerződésekben is legyen alapja, a bevándorlási területtel kapcsolatban azonban nem létezik ilyen.
Ugyanakkor ami a tartalmat illeti, már most létezik egy közös szabvány - legalábbis egy minimális szabvány -, mivel minden tagállamot kötelezi a nemzetközi emberi jogi egyezmény. Különösen az Emberi Jogok Európai Egyezményével összhangban a tagállamoknak a személyek bevándorlási státuszára való tekintet nélkül, bizonyos jogokat kell biztosítaniuk, mint például sürgősségi egészségügyi ellátást vagy a létfenntartáshoz szükséges források biztosítását.
Ami az Egyezmény a Gyermekek Jogairól dokumentumot illeti, nem szabad elfelejteni, hogy a konkrét rendelkezések mellett arra is kötelezi a tagállamokat, hogy mindig vegyék figyelembe a gyermekek legfőbb érdekeit.
Közösségi szinten a Bizottság kiutasítási irányelvre vonatkozó javaslata előírja, hogy ahol a tagállamokat nemzetközi alapvető jogokból levezethető kötelezettségek kötik, mint például az oktatáshoz való jog, vagy a családegyesítés jogának biztosítása, akkor nem dönthetnek a kiutasítás mellett.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Elnök asszony, biztos úr, köszönöm a rövid válaszát. További kérdésem az lenne, hogy a tagállamok kötelezettségeit betartják-e, és ön észben tartja-e, hogy nem csak illegális gyermekbevándorlók, hanem illegális gyermek emberkereskedők is vannak? Szigetemen, a Kis-Ázsia partjaival szemben elterülő Hioszon egy 14 éves emberkereskedőt tartóztattak le.
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a felmerült kérdés természetesen a legérzékenyebb mind közül. Természetesen megérdemli az európai intézkedéseket. Ezért néhány hónappal ezelőtt, egyrészről a bevándorlók nem bejelentett foglalkoztatására, másrészről az EU-ba lépő, majd a megengedett tartózkodási időszakon túl maradó emberekre utalva javasoltam egy irányelvet a munkáltatók büntetésére.
Azokban az esetekben, ahol a nem bejelentett foglalkoztatás a legérzékenyebb csoportokat - ilyen az ön által felhozott eset is - például az illegálisan toborzott majd kizsákmányolt gyermekeket érinti, börtönbüntetést javasoltam. A feketepiac kizsákmányolja a különösen érzékeny csoportokat, ez a helyzet a gyermekek esetében is, és véleményem szerint ez a legsúlyosabb helyzet. Nem minden EU tagállamban büntetik nagyon szigorúan azokat a munkáltatókat, akik illegálisan kizsákmányolják a gyermekek vagy a nők munkáját, és úgy vélem, európai szinten szükség van ilyen jogszabályokra.
Hubert Pirker
(DE) Biztos úr, amikor az illegális gyermek bevándorlók oktatásáról vagy képzéséről van szó, nagyon kényes kérdésről beszélünk. Azt is tudjuk, hogy az emberkereskedő szervezetek számára egyetlen módszer sem elvetendő. Nem lát abban bizonyos kockázatot, hogy a gyermekeket előreküldhetik, hogy aztán a szüleik családegyesítés folytán csatlakozhassanak hozzájuk, így egyszerűen felgyorsul az illegális bevándorlás?
Bármennyire üdvözlöm a gyermekekre kifejtett hatások enyhítésére irányuló erőkifejtést, látom a kockázatot, hogy ez tovább ösztönözhetné az illegális bevándorlást.
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (FR) Úgy gondolom, igaza van. Nagyobb éberségre van szükség, mert önhöz hasonlóan nekem is meggyőződésem, hogy különösen fontos az ezen gyermekekről gondoskodó vagy az oktatás biztosítására irányuló látszólag vonzó javaslatokat tevő, stb. magánszervezetek tevékenységeinek nyomon követése, ezek némelyike illegális tevékenységeket fedezhet.
Ez okból kifolyólag külön figyelmet szenteltünk a kérdésnek az általánosságban véve az ember-, és különösen a gyermekkereskedelem megelőzésére és az ellenük való küzdelemre vonatkozó európai stratégia végrehajtása során. A gyermekek jogaira vonatkozó európai stratégiára irányuló javaslatomban javaslatot tettem egy külön záradékra a privát szervezetek tevékenységével kapcsolatban, amelyeket nyomon kell követni, ha gyermekek gondozását bízták rájuk.
Tárgy: Belépési-kilépési rendszer
Közelmúltbeli levelezésében Frattini biztos úr úgy nyilatkozott, hogy a belépési-kilépési rendszerre vonatkozó bármilyen javaslatot csak 2008 elején teszik meg, amint elérhetővé válnak két, jelenlegi tanulmány eredményei. Ugyanakkor ezt követően a sajtó arról adott hírt, hogy október elején az EU igazság- és belügyminisztereinek informális találkozója során Frattini biztos úr az összes belépő és kilépő nem EU-s polgár biometrikus azonosítóinak nyilvántartását sürgette.
Hogyan jelenthette be Frattini biztos úr az EU kilépési-belépési rendszerét, amikor még nem született meg a megvalósíthatósági tanulmányokat értékelő bizottsági közlemény?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - Mint ahogy azzal a tisztelt képviselő asszony tisztában van, a portugál elnökség a belügyminiszterek tanácsának október 1-i informális ülésén a vitát kiterjesztette az új technológiákra és az integrált határrendészetre is.
Az elnökség bemutatta a nagyobb biztonsággal és az utazás megkönnyítésével kapcsolatos elképzeléseket. Természetesen én is részt vettem a Tanács vitáin.
Európának hatékonyan kell kihasználnia azokat a nagyszerű lehetőségeket, amelyeket a határellenőrzés területén az új technológiák kínálnak. A biometrikus technológiákban történt fejlesztések lehetővé teszik az utasok gyorsabb és megbízhatóbb azonosítását. Hogy egy konkrét lépést említsek, amelyet az Unió már megtett, a biometrikus útlevelek bevezetése és a Vízuminformációs Rendszer (VIS), valamint a Schengeni Információs Rendszer II (SIS II) megteremtik az utat a biometrikus elemek gyakoribb használatához. Természetesen mindkét témában nagyon szorosan együtt dolgoztunk a Parlamenttel.
A határnál történő folyamatok átalakítása nem megy egyik napról a másikra. Ezért egy lépésről-lépésre haladó megközelítésre van szükség. Fontos, hogy mielőtt még ambiciózusabb projektekbe kezdünk, végrehajtsuk azt, amiről már terv született. De szükséges kidolgozni és fenntartani egy költség-haszon elemzéssel kísért hosszú távú stratégiát és víziót.
A jövő év elején bemutatok egy közleményt, nem jogszabályjavaslatot, amely felvázolja, hogyan nézhet ki a belépési-kilépési rendszer és a regisztrált utasokra vonatkozó program. A közlemény kiértékeli majd a különböző lehetőségeket és azok hatásait, beleértve az adatvédelmet és egyéb alapvető jogokat. Egy belépési-kilépési rendszert és a regisztrált utasokra vonatkozó programot együtt ugyanannak az intézkedéscsomagnak a részeként kell tekinteni. A jóhiszemű utasok ellenőrzésének egyszerűsítése lehetővé teszi, hogy forrásainkat a nagy kockázatot jelentő utasokra összpontosítsuk. A jóhiszemű utasok gyorsabb határellenőrzése ellensúlyozhatja a belépési-kilépési rendszer határátkelésre fordított időre gyakorolt hatását.
Amikor az ülzeti folyamatokkal és a SIS II és VIS berendezéseivel ilyen automatizált rendszer szinergiákat hajtunk végre, alaposan meg kell vizsgálnunk, hogy a létező infrastruktúrát a lehető leghatékonyabban használjuk-e ki? Ez a belépési-kilépési rendszerről szóló közlemény, amelyet februárban mutatok be, része lesz egy határokról szóló csomagnak, amely a Hágai Program követelményeinek megfelelően egy értékelő jelentést is tartalmaz majd a Frontexről, és részét képezi majd az európai megfigyelési rendszerről (EUROSUR) szóló közlemény is.
Ezen az alapon egy valódi stratégiai vitát várok a tagállamoktól és a Parlamenttől az Unió határpolitikájának jövőbeni irányáról, amelyben az új technológiák döntő szerepet játszanak majd. Más szóval, véleményem szerint ez lesz a kezdeti alapja az átfogó stratégiai megközelítésnek és vitának.
Sarah Ludford
Nos, én is várom az ilyen stratégiai vitát, és a válaszának első felét illetően semmilyen kifogásom sincs, biztos úr. Ami azonban aggaszt, hogy az igazságügyi- és belügyminiszterek tanácsának azon bizonyos októberi informális üléséről úgy számoltak be, hogy akkor Ön azt sürgette, hogy vezessék be a belépési-kilépési nyilvántartást, amely az Ön elmondása szerint rendkívül szükséges, de akkor még nem készült el a megvalósíthatósági tanulmány. A 2005. évi közlemény kimondta, hogy ez hatalmas szervezeti lépést jelentene ezért annak végrehajtása kockázatos és költséges. Ennek Ön nem megy elébe?
Válaszának második része a belépési-kilépési rendszer mellett elmondott kampánybeszéd volt. Elképzelésünk sincs, hogy mik lesznek a hatásai, beleértve az adatvédelmet és a szervezést, és hogy azok arányosak lesznek-e? Ennek ellenére Ön rendkívül szükségesnek tartja azt. Ez olyan számomra, mintha fordítva ülnénk meg a lovat, ahogy mondani szokás.
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, mint tudják, az Európai Parlament, az Emberi Jogi Bizottság elnökének személyében természetesen meghívást kapott - és részt vesz - a Tanács informális ülésein. Ami engem illet azonban, ugyanazt mondtam akkor, mint most önöknek. Konkrétan azt mondtam, hogy a közleményjavaslattal egyetemben a hatásvizsgálat is bemutatásra és közzétételre kerül a Bizottság honlapján. Mindenki láthatja a hatásvizsgálatot, a különféle hatásokat és a javaslatunkat. Aztán természetesen vitát nyitunk, azért, amit említettem: egy közleményről van szó, amely lehetséges munkamódszereket dolgoz ki, nem pedig jogalkotási javaslatról.
Mairead McGuinness
Arra kérném a biztos urat, hogy kommentáljon egy EU belépési-kilépési kérdést: a lehetőséget, hogy Írország, talán Észak-Írország beleegyezésével csatlakozzon a schengeni térséghez, azok alapján, ami jelenleg az Egyesült Királyságban történik az e-határokra irányuló kezdeményezéssel. Talán megválaszolhatná ezt a konkrét kérdést, mert annyi megjegyzés fűződik hozzá.
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, ehhez egy kicsit túl korán van, mert akkor Ludford bárónő azonnal visszajönne és azt mondaná, hogy fordítva ülöm meg a lovat. Ezt nem szeretném. Annyit mondhatok, hogy nyilvánvalóan támogatnám egy olyan ország, mint Írország meggyőzését vagy ösztönzését, hogy még teljsebben részt vegyen a szabadság és a biztonság közös területein. Mindössze annyit mondhatok, hogy mihelyt nyilvánosságra kerülnek a javaslat elérésére irányuló különböző technikai megoldások - igazán nem sokára - többek között Írország valószínűleg kielégítő választ talál, abban az értelemben, hogy ez vagy az a megoldás előnyös lesz vagy sem az állampolgárai számára. És akkor majd minden bizonnyal visszatérünk ide és részletes megbeszélést tartunk.
Tárgy: Az új szerződés rendelkezései az EU polgárok személyes adatainak harmadik országoknak történő továbbításáról
Elmar Brok, európai parlamenti képviselő, az Európai Parlament kormányközi konferenciára küldött delegációjának tagja arról panaszkodott, hogy a Tanács tagjai beleegyeztek abba, hogy az új szerződés egy olyan rendelkezést is tartalmazzon, amely lehetővé teszi, hogy az EU polgárok személyes adatait harmadik országoknak továbbítsák.
Ezt a rendelkezést anélkül viszik keresztül, hogy arról előre értesítették volna a polgárokat vagy bevonták volna őket. Továbbá nem veszi figyelembe azt, hogy az Európai Parlament ellenez egy ilyen lépést, amint azt a Parlament az Egyesült Államokkal kötött utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló egyezményre vonatkozó P6_TA(2007)0347 határozatban leszögezte. Egyetért-e a Bizottság azzal, hogy ezt a rendelkezést az új szerződésbe is belefoglalják? Ha nem, hogyan fejezi ki ellenkezését?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - Az új szerződés, amelyről már megállapodás született, de amelyet még nem írtak alá, nem tartalmaz olyan általános rendelkezést, amely felhatalmazást adna arra, hogy az európai polgárok személyes adatait harmadik országoknak továbbítsák. Sőt, az új szerződés 15a. cikke biztosítja a jogot, az általános jogot a személyes adatok védelmére. A 24. cikk említést tesz ennek az általános jognak az alkalmazásáról, valamint a közös kül- és biztonságpolitika terén történő adatfeldolgozásról.
Ez azt jelenti, hogy a személyes adatok harmadik országoknak történő továbbítása a személyes adatokról szóló 95/46/EK irányelv általános elvein vagy releváns rendelkezésein, különösen pedig a rendelet 25. és 26. cikkein alapszik. Ez a személyes adatokról szóló irányelv továbbra is hatályban marad. Ennek az irányelvnek a 25. cikke szerint a személyes adatok továbbítása csak akkor megengedett, ha a harmadik ország megfelelő szintű védelmet biztosít. Ugyanennek az irányelvnek a 26. cikke azokról a szigorú és explicit feltételekről rendelkezik, amelyek mellett más esetekben lehetséges a személyes adatok harmadik országoknak történő továbbítása. Az adatvédelemről szóló kerethatározat az igazságügyi és rendőrségi együttműködés terén egy másik, ugyancsak nagyon hasznos eszköz lesz.
Tettünk egy ígéretet. Az ígéret az, hogy a személyes adatok védelméről a Parlamenttel egyetértésben decemberig elfogadunk egy kerethatározatot. Biztos vagyok abban, hogy el tudjuk érni ezt a nagyon fontos politikai eredményt. Miért? Mert a portugál elnökség nagyon elszántnak tűnik, hogy elérje ezt a célt és úgy tűnik, hogy a tagállamok között is megvan az általános konszenzus. Talán tudják, hogy az bel- és igazságügyi- tanács legutóbbi formális ülésén megvitattuk az adatvédelemről szóló kerethatározatot. Ezzel kapcsolatban szívből kívánom, hogy az elkövetkező hetekben szoros legyen az együttműködés a Parlamenttel, még szorosabb mint amilyen volt. Úgy gondolom, hogy közös célunk, hogy a kerethatározat még december vége előtt elfogadtassuk.
Dimitrios Papadimoulis
- (EL) Elnök asszony, biztos úr, kiváló jogi ismeretekkel szlalomozott a Szerződések cikkei között.
Legyen szíves pontosabb választ adni a kérdésemre. A Bizottság egyetért azzal, hogy a Tanács szóban forgó határozatai figyelmen kívül hagyják az Európai Parlament álláspontját és a vonatkozó állásfoglalást? Ez nem gyengíti a polgárok személyes adatainak védelmét, és nem egy arra irányuló kísérlet, hogy kikerüljék az Európai Bíróságot?
A kérdésem egyszerű. Az Európai Bíróságnak a Tanács határozatai alapján van-e lehetősége megfordítani ezt a 24. cikk értelmében elfogadott tanácsi határozatot?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, jól tudják, hogy az általános cél az, hogy garantáljuk a személyes adatok védelméhez fűződő jogot A 24. cikk eltérés, más szóval azt mondja, hogy egy adott területre és bizonyos típusú információkra és adatokra külön szabály vonatkozik. Ez természetesen véleményem szerint nem azt jelenti, hogy ha egyszer megszegik az általános alapelveket, egyetlen biztosíték sem vonatkozik már, mert természetesen az általános alapelvet nem tették félre; a normális feldolgozástól való eltérést indokolja, hogy a közös biztonsági- és külpolitika területén vagyunk. Azonban, ismétlem, véleményem szerint - és ebben a szakaszban ez kizárólag az én értelmezésem, mivel a Szerződés még nem került aláírásra vagy elfogadásra - amennyiben egy általános szabálytól egyszeri eltérések mutatkoznak, azok az eltérések nem annulálhatják a jogot; szabályozhatják a jog élvezésének módjait, ami természetesen már más kérdés.
Sarah Ludford
Tisztelt Frattini biztos úr! Természetesen tisztában van azzal, hogy ennek a parlamentnek a képviselői, és különösen az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság tagjai inkább többé mint kevésbé, csalódottak az adattovábbítással kapcsolatos fejleményekkel kapcsolatban, amelyek nem kínálnak megfelelő adatvédelmet, továbba együttdöntés vagy valódi parlamenti vizsgálat nélkül születtek, beleértve a nemzeti parlamenteket is. Továbbá attól tartok, hogy valamelyest elszállt a bizalom mert az az érzésünk, hogy a Bizottság és a tagállamok majdnem profitálnak a transzatlanti dimenzióval kapcsolatban elért laza megállapodásból.
Mit tud annak érdekében tenni, hogy biztosítson arról, hogy nem kerültünk lejtőre, ahol a biztonsági célból történő adattovábbítást valójában csak a személyek azonosítására használják és sosem profitál majd a magánjellegű adatok védelmére vonatkozó garanciákból?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - Mint ahogy azzal Ön is teljesen tisztában van, a legutolsó személyes kezdeményezéseimet próbáltam politikai szemszögből megtenni, még akkor is, ha néhány esetben a Tanács nem hatalmazott fel arra. Bizonyos dokumentumok, elemek vagy információ rendelkezésre bocsátásáról beszélek, amelyekről nem történt előzetes formális konzultáció a Tanáccsal.
Teljesen megértem fenntartásait. De nem cselekedhetek egyedül. Néhány esetben felhatalmazásra, néhány esetben pedig konszenzusra van szükségem. Elismételhetem, amit egyszer az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság előtt mondtam. Habár a szerződést még nem ratifikálták, kész vagyok részt venni a Parlamenttel egy szoros konzultációs politikai folyamatban. Olyan értelemben beszélek politikai konzultációról, amelyre akkor gondolhatnánk, ha a Szerződés hatályban lenne. Őszintén szólva nekem ez a politikai és személyes álláspontom is, mert nem vagyok biztos benne és nem tudom, hogy a Tanács is egyetértene egy ilyen állásponttal.
Ezt az elvet alkalmazhatnák például az adatvédelemről szóló kerethatározat elfogadásakor, amelyet véleményem szerint szoros konzultációt követően a Parlament véleményét megismerve, valamint az összes módosítást, javaslatot, formális és jelentős integrálást teljes mértékben figyelembe véve, december előtt meg lehet tenni.
Biztos Ön abban, hogy a Tanács egyetért majd egy ilyen véleménnyel? Én nem vagyok erről meggyőződve, de továbbra is próbálom majd meggyőzni a Tanácsot arról, hogy ebbe az irányba haladjunk előre.
Elnök
Most már a késést meghaladó idővel is túlléptük az időkeretet.
Az időhiány miatt nem megválaszolt kérdéseket írásban válaszolják majd meg. (lásd: Melléklet).
A kérdések órája ezennel véget ért.
