Spørgetid (spørgsmål til Rådet)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0010/2008).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet
Om: Indvandring efter topmødet EU-Afrika
Kan Rådet oplyse, hvilke foranstaltninger man påtænker at træffe for at gennemføre de aftaler om indvandring, der blev indgået på det nyligt afholdte topmøde i Lissabon mellem EU og de afrikanske lande?
Janez Lenarčič
Fru formand, hr. Ortega! På topmødet mellem EU og Afrika i Lissabon den 9. december 2007 blev man enige om at oprette et strategisk partnerskab, der skal omfatte alle områder og spørgsmål af gensidig interesse.
Jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på tre vigtige dokumenter, der blev vedtaget på dette topmøde: Lissabonerklæringen, den fælles EU-Afrika-strategi og dens første handlingsplan. Denne første handlingsplan under den fælles strategi opretter et partnerskab mellem Afrika og EU på de supplerende områder migration, mobilitet og beskæftigelse.
Partnerskabet mellem Afrika og EU inden for områderne migration, mobilitet og beskæftigelse skulle sikre omfattende svar på disse spørgsmål med det specifikke formål at skabe flere og bedre job for afrikanere samt bedre migrationskontrol.
I øjeblikket undersøger Rådets kompetente organer yderligere foranstaltninger, der skal træffes på baggrund af beslutningerne på Lissabontopmødet og på baggrund af den fælles EU-Afrika-strategi og dens første handlingsplan inklusive partnerskabet på migrationsområdet.
Manuel Medina Ortega
(ES) Fru formand! Spørgsmålet er, hvilke foranstaltninger der rent faktisk kan træffes, for migrationspresset på Europa er fortsat meget stærkt som følge af den pinefulde sociale og økonomiske situation i mange afrikanske lande.
Det konkrete spørgsmål, jeg gerne vil stille, er, om Rådet rent faktisk på nuværende tidspunkt har en konkret plan, for tiden går, situationen i Afrika forbedres ikke, og der er mange europæiske lande, der beklager sig over den ukontrollerede indvandring og de europæiske institutioners manglende evne til at kontrollere den.
Hvad gør vi konkret på nuværende tidspunkt, eller hvad kan vi forvente på kort sigt?
Janez Lenarčič
Fru formand, hr. Medina Ortega! De nævnte problemer bliver ikke løst på kort tid. Situationen i Afrika inden for økonomisk udvikling, sikkerhed og folks velfærd er af et sådant omfang, at der nødvendigvis må være en langsigtet tidshorisont for en bedring heraf.
En langsigtet lettelse af migrationspresset kan kun opnås gennem forbedrede levevilkår på det afrikanske kontinent. Topmødet kunne ikke levere svar på alle spørgsmålene, og der var i særdeleshed ingen hurtige løsninger. Som nævnt fandt topmødet sted i december, og man er først nu ved at indlede forhandlingerne om, hvilke foranstaltninger der skal vedtages for at gennemføre de på topmødet indgåede aftaler.
Jeg kan sige, at topmødet mellem EU og Afrika resulterede i rammer for alle de drøftelser om migrationsforvaltning, der er gennemført på adskillige konferencer mellem Afrika og EU. Nu integrerer topmødet mellem EU og Afrika Tipoliprocessen, Rabatprocessen og alle de øvrige processer. Det er det første resultat, konsolideringen af vores indsats.
Jeg vil gerne nævne hovedelementet af EU's migrationspolitik i forhold til Afrika. Vi stræber primært efter en global tilgang. Det er en tilgang, der omfatter kampen mod ulovlig migration, en indsats for at forbedre forvaltningen af lovlig migration, forebyggelse af menneskesmugling, bedre grænsekontroller og først og fremmest udvikling af de lande, hvor en sådan migration stammer fra. Kun en sådan udvikling vil sikre en langsigtet løsning på det migrationspres, som EU står over for. De øvrige foranstaltninger, som jeg allerede har nævnt, er i bedste fald kortsigtede løsninger, der ikke vil udrydde det væsentlige problem, som De selv nævnte, nemlig problemet med de fremherskende forhold i oprindelseslandene. Det er den væsentligste drivkraft bag migration.
Hubert Pirker
(DE) Fru formand! Det glæder mig, at De ser hele pakken og skelner mellem mellemlange og langsigtede strategier, hr. kommissær. De sagde, at der snart kommer et nyt topmøde. Er De som rådsformandskab da indstillet på at kræve som betingelse for et positivt samarbejde om mere økonomisk støtte og anden støtte, at de pågældende stater i Afrika indgår aftaler om tilbagetagelse af illegale immigranter?
Janez Lenarčič
Fru formand! Rådets politik vedrørende ulovlige indvandreres tilbagevending er velkendt. Det er et af grundelementerne i EU's migrationspolitik, der implementeres over for vores afrikanske partnere.
Udviklingsbistanden er også et aspekt af migrationspolitikken. Der skal således tages hensyn til den, og immigrationspolitikken skal også betragtes fra dette perspektiv, fordi udviklingsbistanden tager fat på det langsigtede problem med at skabe bedre forhold i de lande, som migrationen stammer fra.
Jeg ønsker helt ærligt ikke at tale om den direkte anvendelse af betingelser for udviklingsbistand i forhold til disse aspekter. Det er imidlertid et faktum, at de er elementer af hele migrationspolitikken, der fortsat skal kædes sammen og styrkes i fremtiden.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand, hr. minister! Hvis der er et område, hvor EU's borgere ønsker, at EU skal overtage mere ansvar, så er det spørgsmålet om den illegale immigration og immigrationspolitikken generelt. Her er Parlamentet og Kommissionen efter min opfattelse meget engagerede, men jeg er ikke så sikker med hensyn til Rådet. De sagde, at alle ved, hvad Rådet gør med hensyn til dette spørgsmål. Jeg ved godt, hvad det gør, det forhindrer nemlig så vidt muligt, at der skabes europæisk kompetence på dette område, hvilket ellers er absolut nødvendigt. Det har Rådet gjort i årevis. Jeg ville gerne vide, hvad der gør Dem så optimistisk med hensyn til, at dette vil ændre sig, og hvilke konkrete skridt De vil tage, så disse ting ændres?
Janez Lenarčič
Fru formand! Tak for Deres spørgsmål, hr. Leichtfried. Jeg er ikke enig i, at Rådet er passivt med hensyn til migration. Tværtimod har Rådet på det seneste og særligt inden for det seneste år været meget opmærksomt på migration. Jeg vil også nævne, at Det Europæiske Råd planlægger at forhandle om migrationsspørgsmålet på dets møde i december måned i år. Det betyder, at spørgsmålet bliver diskuteret på højeste politiske niveau.
Migrationsproblemet er et reelt problem for EU. Jeg har allerede nævnt løsningerne og indikeret den retning, i hvilken vi skal søge efter dem. Mere konkret kan jeg nævne en yderligere styrkelse af FRONTEX. Det er også et af de områder, hvor Rådet er engageret.
Det er vigtigt at se på efterspørgslen efter migration. Vi skal forvalte migrationsstrømmene bedre og begrænse hjerneflugten fra Afrika, fordi den fastholder dårlige vilkår i store dele af kontinentet.
Rådet er involveret i udviklingen af begreberne mobilt partnerskab og cirkulær migration, og til dette formål fortsætter det sine missioner til de afrikanske lande. Jeg vil nævne, at der under vores partnerskab bliver en mission til Nigeria og til Den Sydafrikanske Republik. Rådet er proaktivt og ønsker at yde sit bidrag.
Det er imidlertid et faktum, at dette er et område, der falder ind under søjle 3 - retlige og indre anliggender - hvor der ofte har været lange procedurer i forsøget på at skabe konsensus. Hvis Lissabontraktaten ratificeres og gennemføres, bliver dette et område, hvor den fremtidige beslutningstagning bliver lettere og hurtigere.
Formanden

Om: Regional finansiering efter udvidelse
Hvilken løsning er Rådet nået frem til med hensyn til spørgsmålet om omfordeling af regionale midler, der er nødvendig som følge af udvidelsen af EU?
Janez Lenarčič
Fru formand! Som svar på spørgsmålet fra hr. Moraes kan jeg sige, at den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning har defineret de finansielle rammer for EU og dets 27 medlemsstater i perioden fra 2007 til 2013. Denne interinstitutionelle aftale blev vedtaget i maj måned. I juli 2007 blev lovgivningspakken om samhørighedspolitik vedtaget på baggrund af denne aftale. Kort sagt var der efter udvidelsen i januar 2007 ikke behov for en omdirigering af ressourcer.
Claude Moraes
(EN) Fru formand! Hr. Lenarčič talte om en mere vidtgående analyse af strukturfondenes anvendelse, men som De måske ved, offentliggjorde Eurostat i sidste uge tal, der viste, hvor man finder EU's rigeste områder og rigeste byer. De omfattede bl.a. min valgkreds i London, selv om jeg bor i en del af London, der rangeres blandt nogle af de fattigste områder i Vesteuropa med hensyn til børnefattigdom med videre.
Jeg havde egentlig følgende spørgsmål til Dem: Vil De fortsat tage hensyn til det faktum, at der selv i de rigeste områder som f.eks. London og Frankfurt fortsat findes fattigdomslommer, der er blevet ladt i stikken, og som ikke skal lades i stikken, blot fordi vi helt korrekt hjælper de fattigste egne af Europa?
Janez Lenarčič
Fru formand! Mange tak for dette tillægsspørgsmål, hr. Lenarčič. Nu forstår jeg vist bedre det oprindelige spørgsmål om udvidelsens effekt på den regionale finansiering, og hertil vil jeg svare, at der ikke var nogen effekt, fordi ressourcerne var blevet ordentligt fordelt inden udvidelsen.
Tillægsspørgsmålet er imidlertid også rimeligt. Det er spørgsmålet, om et sådant fænomen skal håndteres inden for rammerne af regionalpolitik. Velhavende regioner bør måske have lov til eller være forpligtet til at gøre mere for at eliminere fattigdomslommerne. Det er sandsynligvis lettere for de velhavende regioner end for de mindre velhavende regioner.
Kort sagt skal vi tage hensyn til regionalpolitik og regionale ressourcer inden for rammerne af EU. Det ændrer ikke ved det problem, som De har påpeget.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand, hr. minister! Jeg vil gerne spørge, om De har nogle oplysninger eller tal, der viser, hvordan væksten i BNP er blevet påvirket af de strukturfondsmidler, der er tildelt de nye tiltrædelseslande og måske tilmed nogle ældre medlemsstater. Undersøgelser fra mit eget land, Letland, har vist, at det ikke var strukturstøtten men udviklingen af det indre marked, der havde en væsentlig betydning for den økonomiske vækst. Er De i besiddelse af sådanne tal? Mange tak.
Janez Lenarčič
Fru formand! Nej, fru Budreikaitė, jeg har ikke tallene med mig i dag. Jeg kan imidlertid sige to ting.
For det første er det fælles marked til gavn for alle medlemsstaterne - både de gamle og de nye - samt for alle andre, der er knyttet til det fælles marked. Der er ingen tvivl herom, og det kan ses i Kommissionens rapport fra 2006 med titlen "To år efter udvidelsen", der nævner og vurderer de gavnlige effekter af det udvidede fælles marked og andre aspekter.
Med hensyn til strukturfondene er situationen følgende: Det vigtige er ikke kun ressourceniveauet til et særligt formål inden for strukturfondene men også kvaliteten i anvendelsen af disse ressourcer. Jeg kan derfor fastholde, at en korrekt anvendelse af disse ressourcer bidrager til en højere indkomst pr. indbygger i det pågældende land.
Jim Higgins
(EN) Fru formand! Ministeren har haft en meget lang dag, så vi vil blot foreslå ham med hensyn til strukturfondene og samhørighedsfonden at tage Irland som et eksempel. Her har strukturfondene og samhørighedsfonden haft stor betydning for at omdanne en tredjeverdensøkonomi til den keltiske tiger. Dette eksempel viser, hvad der kan gøres. Tre ud af fire ben under den keltiske tiger skyldes strukturfondene, samhørighedsfonden og andre former for EU-finansiering.
Vi ønsker de nye medlemsstater held og lykke, og vi ønsker Dem alt muligt godt med Deres formandskab.
Janez Lenarčič
Fru formand! Jeg har blot en kommentar. Irland blev nævnt som eksempel. De har sandsynligvis helt ret, hr. Higgins. Irland er et skoleeksempel på, hvordan en god og effektiv anvendelse af samhørigheds- og strukturfondene bidrager til en hastigere udvikling.
Når jeg siger, at Irland er et skoleeksempel, mener jeg det helt alvorligt. Med andre ord er der mange lande - i særdeleshed de lande, der kom med i EU i 2004 og 2007 - der gør deres yderste for at udnytte irske erfaringer og irsk knowhow i anvendelsen af disse midler for at kopiere Irlands succes.
Formanden

Om: Fleksibilitet og sikkerhed på beskæftigelsesområdet
Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe i nærmeste fremtid for at løse uafklarede spørgsmål i forbindelse med arbejdsforhold og støtte idéen med fleksibilitet og sikkerhed ("flexicurity") på beskæftigelsesområdet?
Janez Lenarčič
Fru formand! Til fru Panayotopoulos-Cassiotou vil jeg sige, at udvalget i december 2007 på baggrund af omfattende undersøgelser foretaget af europæiske institutioner samt arbejdsmarkedets parter vedtog beslutninger om otte fælles principper vedrørende fleksibilitet og sikkerhed. Disse principper blev også bekræftet af Det Europæiske Råd.
I disse beslutninger bemærkede Rådet, at de fælles principper skulle bidrage til gennemførelsen af Lissabonstrategiens nye cyklus. For nylig præsenterede Kommissionen et forslag om integrerede retningslinjer for 2008-2010. Vi kan forvente, at Rådet vil være særligt opmærksomt på fleksibilitet og sikkerhed i de igangværende forhandlinger om dette forslag.
Ansvaret for gennemførelsen af de integrerede retningslinjer ligger hos medlemsstaterne. Det forventes, at de, når de rapporterer til Rådet og Kommissionen om gennemførelsen af disse retningslinjer, vil henvise til deres bestemmelser om fleksibilitet og sikkerhed.
Rådet finder det nødvendigt at øge borgernes kendskab til politikker vedrørende fleksibilitet og sikkerhed samt til disse politikkers betydning for en reform af den europæiske økonomiske og sociale model. I sin beslutning opfordrede Rådet derfor Kommissionen til at igangsætte et offentligt initiativ, der skal sætte de relevante interessegrupper på arbejdsmarkedet i stand til lettere at vedtage de fælles principper. Rådet bad også Kommissionen om at blive holdt regelmæssigt informeret om de pågældende foranstaltninger.
Med hensyn til de to vigtige lovgivningsforslag vedrørende arbejdsforhold - jeg tænker her på arbejdstidsdirektivet og direktivet om vikaransatte - er det slovenske formandskab indstillet på at fortsætte arbejdet hermed. I lyset af problemerne med at skabe enstemmighed blandt medlemsstaterne vurderer vi fortsat yderligere mulige procedurer vedrørende denne lovgivning. Det skal i denne forbindelse nævnes, at Europa har mange og forskelligartede traditioner vedrørende regulering af arbejdsforhold. Medlemsstaterne formåede ikke desto mindre relativt hurtigt at blive enige om fælles principper vedrørende fleksibilitet og sikkerhed, selv om de advarede om, at disse principper skal tilpasses de særlige forhold i de enkelte medlemsstater.
Alt dette indikerer, at det bliver vanskeligere at nå til enighed, når man søger en løsning i form af en bindende lovgivning, der skal gælde for alle EU's arbejdsmarkeder.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Fru formand! Borgerne i de enkelte medlemsstater - arbejdsgivere såvel som arbejdstagere - udsættes for pres, hvad angår arbejdsrelationer. Det skyldes på mange måder globaliseringen, men er også en konsekvens af den åbne koordineringsmetode, som EU har anvendt i årevis.
Derfor er der modstand mod forslagene om reform af forsikringssystemerne og andre foranstaltninger på grundlag af denne åbne koordineringsmetode.
Agter Rådet at foreslå strukturelle foranstaltninger til forbedring af arbejdsrelationerne på europæisk plan, så vi undgår de stærke reaktioner og protester, som vi ser i tv i alle medlemsstater?
Janez Lenarčič
Fru formand! Jeg må sige til fru Panayotopoulos-Cassiotou, at Rådet selvfølgelig agter at fortsætte og udvikle sine bestræbelser på at forbedre forholdene på arbejdsmarkedet. Man hører ofte, at større fleksibilitet på arbejdsmarkedet giver mindre social sikkerhed, men det er ikke tilfældet. Det er netop essensen af udtrykket fleksibilitet og sikkerhed. Rådet er overbevist om, at det er den eneste rigtige kurs i forbindelse med globaliseringen, der omfatter mange emner.
Det handler ikke kun om større fleksibilitet på arbejdsmarkedet, der aldrig skal være til skade for den sociale sikkerhed. Der er en helt række andre foranstaltninger såsom livslang læring, bedre udvikling af menneskelige ressourcer og andre aspekter af fleksibilitet og sikkerhed.
Kort sagt agter Rådet at fortsætte sine aktiviteter på dette område, og det bliver et af de vigtige spørgsmål, der skal behandles på Det Europæiske Råds møde i marts måned som en del af drivkraften for den nye fase af Lissabonstrategien.
Hubert Pirker
(DE) Fru formand! Det ligger i ordet flexicurity, at det ideelt set er en kombination af fleksibilitet og sikkerhed. I denne forbindelse var der i formiddag en debat og også et forslag fra Parlamentet om at indføre en mindsteløn i medlemsstaterne i henhold til medlemsstaternes standarder. Hvad vil formandskabet gøre for at sikre, at mindstelønnen faktisk bliver gennemført i de enkelte medlemsstater inden for en overskuelig tid?
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg vil bede hr. Lenarčič om at uddybe punktet om, at De ønsker at øge borgernes kendskab til og skabe et offentligt initiativ vedrørende spøgsmålet om fleksibilitet og sikkerhed. Jeg har på fornemmelsen, at arbejdstagerne udmærket kender til fleksibilitetsdelen, men at de er mindre sikre på betydningen af sikkerheden i denne nye arbejdsverden.
Og med hensyn til spørgsmålet om mindsteløn vil jeg sige, at da jeg kommer fra et land med mindsteløn, handler det efter min mening om at sørge for, at alle får en mindsteløn.
Janez Lenarčič
Fru formand! Som svar til hr. Pirker vil jeg sige, at der i øjeblikket ikke er konsensus i Rådet. Dvs. at Rådet ikke har en fælles holdning vedrørende mindsteløn, så i denne fase planlægger formandskabet ingen konkrete initiativer i denne henseende.
Mit næste svar er til fru McGuinness. Jeg nævnte Rådets forslag, dvs. en bøn til Kommissionen om at igangsætte et offentligt initiativ, der skal forklare de otte fælles principper for alle interesserede grupper på arbejdsmarkedet og gøre det lettere for dem at acceptere disse principper, der blev vedtaget i december måned i fjor.
Samtidig opfordrede Rådet Kommissionen til at holde det informeret om relevante foranstaltninger. Rådet bad Kommissionen om at handle på en bestemt måde, og nu venter vi på feedback fra Kommissionen.
Formanden

Om: EU-mission til Tchad
Vil Rådet fremkomme med en udtalelse om EU's mission til Tchad og navnlig om den nuværende sikkerhedsmæssige situation i landet? Kan Rådet forsikre, at alt det udstyr, der er nødvendigt i forbindelse med en så vanskelig mission, er til rådighed? Hvilken samordning sker der mellem Rådet og FN med hensyn til situationen i området på lang sigt?
Janez Lenarčič
Fru formand! Den ikke problemfri proces med at sammensætte styrkerne til EU's mission til Tchad blev afsluttet den 11. januar i år, for så vidt som at kommandøren kunne anbefale en iværksættelse af operationen. Den 28. januar bekræftede Rådet operationsplanen, den såkaldte o-plan, og vedtog en beslutning om dens begyndelse.
Som vi ved, har den irske general Patrick Nash kommandoen over operationen. Styrken består af 3.700 soldater fra 14 medlemsstater. Disse styrker er sammensat, udstyret og trænet med henblik på at fuldføre deres mission på tilfredsstillende vis i et vanskeligt miljø. De har strikse regler om brugen af magt, der er i tråd med mandatet i FN-pagtens kapitel VII.
Som bekendt blev dette mandat givet i De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1778. EU's operation - den såkaldte EUFOR-operation for Tchad og Den Centralafrikanske Republik - gennemføres i et år fra den dato, hvor den indledende operative kapacitet erklæres, og den bliver neutral og upartisk.
Planlægningen blev fra starten iværksat i tæt samarbejde med FN. For at sikre gennemsigtighed, effektivitet og muligheden for at ændre foranstaltningerne, er der indført passende koordineringsmekanismer på alle niveauer i New York og Bruxelles, i det operative hovedkvarter i Paris og i marken.
Efter nylige sammenstød mellem regeringsstyrker og tchadiske oprørsstyrker er sikkerhedssituationen i Tchad nu mere stabil. Udnyttelsen af EU-missionen fortsætter, og vi forventer, at EUFOR når op på den oprindelige operationelle kapacitet i midten af marts måned.
Jeg vil gerne nævne nogle beslutninger, som Rådet vedtog på det seneste møde i mandags, dvs. i forgårs. Rådet udtrykte sin dybe bekymring over de regionale udløbere af konflikten i Darfur samt over forsøg på at vælte den tchadiske regering. Det støttede Den Afrikanske Unions og FN's opfordring til at respektere Tchads suverænitet, nationale enhed og territoriale integritet.
Rådet erklærede, at de seneste hændelser understregede behovet for at sende missionen til det østlige Tchad for at øge sikkerheden her. Rådet har også pointeret, at missionen under iagttagelse af dets mandat vil være upartisk, neutralt og uafhængigt.
Afslutningsvis vil jeg tilføje, at Rådet nøje vil følge sikkerhedssituationen i Tchad og det vestlige Darfur på alle niveauer, og at det også vil vurdere konsekvenserne af denne situation for EUFOR-missionen.
Gay Mitchell
(EN) Fru formand! De besvarede ikke mit spørgsmål, hr. formand for Rådet. Spørgsmålet gik specifikt på, om De kan forsikre os om, at det nødvendige udstyr til denne vanskelige mission er tilgængeligt. Vil De venligst besvare dette spørgsmål og forsikre mig herom?
Som De sagde, har den irske officer, generalløjtnant Nash, kommandoen over operationen, og i aften forlader 50 medlemmer af de irske Army Rangers-elitestyrker Dublin, og de efterfølges af mange flere irske tropper i den nærmeste fremtid.
Er der tilstrækkelig logistisk opbakning? Har de den fornødne lægehjælp, og kan De forsikre mig om - som jeg sagde i mit spørgsmål - at alt det nødvendige udstyr til denne vanskelige mission er tilgængeligt?
Jeg ønsker held og lykke og beskyttelse for de irske Rangers og alle de øvrige soldater, der arbejder på at udføre denne vanskelige opgave.
Janez Lenarčič
Fru formand! Jeg vil understrege, at det i princippet er den enkelte medlemsstats ansvar at udstyre de enheder, det udsender til en mission.
De beder om forsikringer, som Rådet ikke kan give Dem, fordi det hører ind under de enkelte medlemsstaters ansvarsområde. Jeg kan blot gentage, hvad jeg sagde indledningsvis, nemlig at processen med at sammensætte styrkerne var vellykket. Det var vanskeligt, men det lykkedes til slut i en sådan grad, at missionens kommandør anbefalede en iværksættelse af missionen.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand! Jeg mener principielt, at denne mission - som naturligvis skal gennemføres professionelt - er fornuftig, fordi den netop gør det, vi var inde på før under migrationsdebatten, nemlig at skabe sikkerhed i de lande, som immigranterne kommer fra. Derfor forstår jeg overhovedet ikke, at nogle skinhellige østrigske højrepopulister er imod denne indsats. Men det bekymrer mig, at man hele tiden diskuterer, om især den franske hær vil forholde sig neutralt over for de stridende parter i denne mission. I denne forbindelse ville jeg gerne vide, hvilke oplysninger De har om dette, og hvordan De sikrer, at missionen som helhed forløber neutralt i forhold til alle de stridende parter. Jeg vil gerne benytte lejligheden til at ønske soldaterne derude held og lykke!
Colm Burke
(EN) Fru formand! Jeg har et spørgsmål til hr. Lenarčič vedrørende kontakten med grupper, der er modstandere af regeringen. Jeg taler ikke om oprørsgrupper men om andre grupper, der er modstandere af regeringen. Har man gjort noget for at involvere dem, så vi får en mere samlet tilgang til den FN-mission, der skal til Tchad, eller til den EU-mission, der skal til Tchad.
Hidtil synes al kontakt at være foregået med selve regeringen. Jeg spekulerer på, om man ikke bør forsøge at involvere regeringsmodstandere, der ikke er involveret i oprørsgrupper.
Janez Lenarčič
Fru formand, hr. Leichtfried, hr. Burke! Som svar på spørgsmålet om neutralitet kan jeg blot sige, at Rådet igen i mandags, dvs. i forgårs, har besluttet, at EU-styrkerne i Chad skal være upartiske, neutrale og uafhængige. Efter min opfattelse er dette svar på spørgsmålet om neutraliteten hos de enkelte styrker, der er involveret i denne operation. Hele operationen er neutral, upartisk og uafhængig.
Dette udgør tillige en del af svaret på det ekstra spørgsmål, der blev stillet bagefter. Dette er ikke en operation, der handler om at rekruttere tilhængere. Det er en operation, der på en upartisk og neutral måde skal garantere sikkerheden i den region, som den bliver sendt til. Den skal ikke søge efter en form for allieret. Jeg gentager, at det er en neutral og upartisk operation, som har til opgave at garantere sikkerheden i den region, der er under dens mandat.
Formanden

Om: Burma
Hvor vellykkede var de møder, som Piero Fassino for nylig havde med Kina og andre asiatiske lande, set på baggrund af hans udnævnelse til EU's særlige udsending for Burma til støtte for FN's mæglingsmission og i betragtning af den vigtige rolle, som ASEAN, Indien og Kina spiller i forhold til Burma?
I overensstemmelse med konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) af 15. oktober gentog Rådet den 14. december, at EU er klar til at revidere, ændre eller yderligere styrke de restriktive foranstaltninger, der er iværksat over for den burmesiske regering, på baggrund af udviklingen i landet. Hvilke yderligere restriktive foranstaltninger vil Rådet overveje (i betragtning af at de foranstaltninger, der allerede er iværksat, ikke har den store virkning), og kan det fastsætte en frist for iværksættelsen af sådanne foranstaltninger?
Ifølge den undersøgelsesrejse, som ngo'en CSW for nylig foretog til grænsen mellem Thailand og Burma, er antallet af de mennesker, der blev dræbt af den burmesiske hær i forbindelse med dens overgreb mod fredelige demonstranter i september, langt højere end de officielle tal. De munke og civile, der flygtede fra Burma efter september, gav CSW førstehåndsberetninger om regimets brutale behandling af den pro-demokratiske bevægelse. CSW har konstateret, at hundredvis kan være blevet dræbt under protesterne i Burma, og at tvangsarbejde og voldtægt fortsat finder sted i etniske områder. Hvad er Rådets reaktion på denne rapport? Ifølge Rådet er EU fast besluttet på at hjælpe befolkningen i Burma/Myanmar på vej mod demokrati, sikkerhed og velstand. Hvordan foreslår Rådet, at dette gøres helt specifikt?
Janez Lenarčič
Fru formand, hr. Burke! Jeg bør med det samme nævne, at EU's højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, Javier Solana, den 6. november sidste år har udpeget en særlig udsending for Burma/Myanmar for at fremhæve, hvor stor vægt EU lægger på demokratisering, forsoning, fremme af menneskerettighederne og udvikling af landet.
Under dette mandat har den særlige udsending, hr. Fassino, bedt om at få et møde med FN's særlige rådgiver, hr. Gambari, og har ligeledes rådført sig med EU's vigtigste partnere.
I november sidste år, i tilknytning til EU-ASEAN-topmødet i Singapore, mødtes den særlige udsending med repræsentanten for ASEAN-landene. I december tog han ligeledes på sin første mission til Kina. Han har mødtes med repræsentanterne for Burma og dets nabolande i Rom og under flere besøg hos FN i Genève og New York og skal ligeledes mødes med deres repræsentanter i Bruxelles.
Disse forhandlinger og politiske og diplomatiske kontakter, som vores særlige repræsentant har etableret, vil fortsætte i de kommende måneder. Der vil især blive fokuseret på mægling foretaget af FN og FN's "vennegruppe".
Ved mødet i mandags blev den særlige udsending, hr. Fassinos, arbejde med koordineringen af EU's og vores asiatiske partneres diplomatiske indsats hilst velkommen af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), og man bekræftede hans rolle, som er at støtte og fremme FN's mission.
Jeg må hellere påpege, at EU for et stykke tid siden vedtog en generel fælles holdning, som indbefatter en våbenembargo mod Burma, rejserestriktioner og indefrysning af formuegoder for et stort antal burmesiske borgere, der er tilknyttet militæret og regeringen.
I november 2007 indførte Rådet skærpede sanktioner for at forstærke de eksisterende foranstaltninger og iværksætte nye, herunder især foranstaltninger rettet mod udvindingsaktiviteter. Som forventet vil Rådet undersøge eventuelle yderligere restriktioners virkning, effektivitet, politiske hensigtsmæssighed og praktiske gennemførlighed.
Rådet modtager og analyserer oplysninger fra sine partnere og mange repræsentanter i statslige organisationer om deres erfaringer med de skærpede sanktioner.
Rådet har konstateret, at nogle af EU's medlemsstater og Kommissionen for nylig har øget støtten til Burma og burmesiske flygtninge i nabolandene. EU vil være villig til at garantere yderligere støtte til Burma/Myanmar. Derfor opfordrer EU de burmesiske myndigheder til at vedtage flere foranstaltninger til demokratisering af landet og til opnåelse af national forsoning.
Den officielle meddelelse om en folkeafstemning om forfatningen, som skulle finde sted i maj i år, samt især om valg med deltagelse af flere partier i 2010 er efter Rådets opfattelse et skridt i den rigtige retning.
Colm Burke
- (EN) Fru formand! Dette er blot en opfølgning på Deres svar, hr. Lenarčič, vedrørende denne yderst komplicerede sag, som jeg siger mange tak for.
Jeg ønsker blot at tage to spørgsmål op i tilknytning hertil. For det første blev generalsekretæren for KNU snigmyrdet i sit hjem i Thailand den 14. februar. Det forlyder, at Christian Solidarity Worldwide havde besøgt ham to dage forinden. Hvilket pres har vi lagt på Thailand for at få efterforsket dette mord? Det forlyder, at mordet var bestilt af regimet i Burma.
For det andet er det min opfattelse, at de flygtninge, der er kommet til Malaysia, er blevet behandlet temmelig dårligt. Faktisk er der flygtninge, som har født, mens de har siddet varetægtsfængslet eller i fængslet. Hvilket pres har vi lagt på såvel Thailand som Malaysia vedrørende håndteringen af disse forhold?
Janez Lenarčič
Fru formand, hr. Burke! Rådet har ikke drøftet dette spørgsmål med hverken Thailand eller Malaysia. Jeg vil videresende Deres spørgsmål til Rådet.
Formanden

Om: Demokratibevægelsen i Burma
I kølvandet på den brutale undertrykkelse for nylig af den fredelige gadeprotest i Burma ønskes oplyst, hvad Rådet har gjort for at sikre, at demokratiaktivisterne beskyttes, og at militærjuntaen arbejder hen imod en fredelig og hurtig overgang til et åbent demokrati, samt hvorvidt det har taget diplomatiske skridt med henblik på at opnå, at de mennesker, herunder også munke, som er forsvundet i Burma, og hvis opholdssted har været uvist siden de seneste protester, vender tilbage?
Janez Lenarčič
Fru formand, hr. Higgins! Som nævnt i mit foregående svar følger Rådet situationen i Burma/Myanmar tæt og modtager rapporter fra forskellige kilder.
EU har sammen med andre lande reageret på de demonstrationer, der fandt sted i august og september, og på den voldelige undertrykkelse af disse fredelige demonstrationer med det klare formål at vise sin solidaritet med den burmesiske befolkning. EU har ligeledes truffet skærpede restriktive foranstaltninger, som er rettet mod dem, der er ansvarlige for volden, den fastlåste politiske situation og de generelle forhold i landet. Som nævnt har nogle medlemsstater og Kommissionen på grund af befolkningens vanskelige levevilkår og antallet af flygtninge øget støtten til Burma og de burmesiske flygtninge i nabolandene.
Derudover var EU en af initiativtagerne til mødet i FN's Menneskerettighedsråd i Genève i oktober 2007, hvor FN's særlige rapportør om menneskerettigheder, Sérgio Pinheiro, fik mandat til at besøge Burma/Myanmar og efterforske den voldelige undertrykkelse af de demonstrationer, der fandt sted i september, og de påståede drab og forsvindinger, der fulgte efter begivenhederne.
EU støtter fuldt ud anbefalingerne i professor Pinheiros rapport fra december og opfordrer regelmæssigt myndighederne i Burma til at implementere dem. EU har ved flere lejligheder henvendt sig til de burmesiske myndigheder. EU forsøger ligeledes at benytte møder med Burma/Myanmar i multilaterale fora til at opfordre myndighederne til at indlede en omfattende og generel forsoningsproces og politisk reform, ophæve de begrænsninger, der er påtvunget Aung San Suu Kyi, frigive politiske fanger og lette adgangen for internationale organisationer, ikke mindst Den Internationale Røde Kors Komité.
EU har forelagt Burmas nabolande disse anskuelser og understreget, at der er et akut behov for at forbedre situationen i landet. Som sagt har meddelelsen om en folkeafstemning om forfatningen samt om valg med deltagelse af flere partier i 2010 givet håb.
Jim Higgins
- (GA) Fru formand! Jeg hilser Rådets formands svar velkommen. Som svar på min kollega Colm de Búrcas spørgsmål sagde han, at han ville have Burma til at være mere demokratisk.
I den forbindelse vil jeg gerne stille et spørgsmål vedrørende den nye forfatning: Er det ikke sandt, at udkastet til dette dokument blev affattet, uden at lederen for det førende demokratiske oppositionsparti, Aung San Suu Kyi, blev inddraget? Det er på ingen måde acceptabelt.
Og fremgår det ikke med stor tydelighed, at hæren og de væbnede styrker fortsat vil have stærk indflydelse på eller sidde på magten?
Et andet vigtigt spørgsmål er: Vil der fra EU's eller FN's side blive foretaget nogen uafhængig overvågning af folkeafstemningen og forfatningen?
Janez Lenarčič
Fru formand, hr. Higgins! Jeg har endnu ikke modtaget svar på spørgsmålet, om der er garanteret uafhængig overvågning af den planlagte folkeafstemning i maj. På nuværende tidspunkt har vi kun en meddelelse om, at folkeafstemningen vil finde sted. Som sagt er det efter Rådets opfattelse et skridt i den rigtige retning. Deres spørgsmål er naturligvis relevant og vil blive sendt videre til Rådet.
Som svar på den første del af Deres spørgsmål insisterer EU stadig på, at demokratiseringsprocessen i landet skal omfatte et samarbejde med oppositionen og de etniske grupper, for kun således kan vi håbe på national forsoning og langsigtet stabilitet i landet.
Formanden

Om: Direktivet om audiovisuelle medietjenester
Er det Rådets opfattelse, at direktiv 97/36/EF om audiovisuelle medietjenester vil kunne holde trit med udviklingen inden for audiovisuel teknologi og reklame?
Har Rådet tillid til, at det, at medietjenesteudbydere opfordres til at udvikle en kodeks for adfærd over for børn, er en tilstrækkelig håndfast foranstaltning til at beskytte børns særlige interesser - f.eks. til at forhindre reklamer for såkaldt "junk food" rettet mod børn?
Janez Lenarčič
Fru formand! Fru McGuiness ved sikkert allerede, at Rådet og Europa-Parlamentet den 11. december sidste år vedtog et direktiv om ændring af direktivet om fjernsyn uden grænser og om ændring af direktivets titel til direktivet om audiovisuelle medietjenester.
Første punkt i det nye, ændrede direktiv gør rede for, at en ændring af direktivet er nødvendig på grund af udviklingen af ny teknologi og dennes påvirkning af forretningsmodellerne, ikke mindst finansiering af kommerciel tv-spredning. Det nye direktiv har til formål at finde løsninger på disse teknologiske forandringer ved at indføre nye, teknisk neutrale, terminologibaserede definitioner, der vil gøre det muligt at anvende dem ikke kun til de eksisterende tjenester, men også til de former for tjenester, som endnu ikke er udviklet, såsom audiovisuelle medietjenester og selvvalgstjenester. For at leve op til disse fremtidige muligheder mener vi, at direktivet, der regulerer den audiovisuelle sektor, skal gælde et par år frem i tiden.
I henhold til dette direktiv skal Kommissionen senest den 19. december 2011 og derefter hvert tredje år udfærdige en rapport over direktivets anvendelse og om nødvendigt udarbejde yderligere forslag til tilpasning af direktivet, især med hensyn til udviklingen af ny teknologi.
Hvad angår reklamer for junkfood, der er rettet mod børn, er Europa-Parlamentet og Rådet enige i, at problemet kunne elimineres, hvis udbyderne af audiovisuelle medietjenester udviklede adfærdskodekser. Derfor indeholder andet afsnit af artikel 3, litra e), i det ændrede direktiv et krav om, at alle medlemsstater og Kommissionen tilskynder medietjenesteudbyderne til at udarbejde sådanne kodekser.
Mairead McGuinness
- (EN) Fru formand! De, hr. Lenarčič, har besvaret den første halvdel af mit spørgsmål meget fyldestgørende - tak for det.
Hvad den anden halvdel angår, har vi brug for et adfærdskodeks, der er effektivt, for på papiret har vi masser af adfærdskodekser, som ikke er effektive. Kunne jeg måske få Dem til at udtale Dem, om vi vil sætte hårdere ind, når vi gennemgår adfærdskodekserne og konstaterer, at de ikke har nogen virkning? Det tror jeg, vi måske bliver nødt til.
Janez Lenarčič
Fru formand, fru McGuinness! Kernen i et adfærdskodeks er netop, at det udarbejdes af udbyderne selv. Men det er klart, at hverken Rådet eller Kommissionen vil acceptere, hvis kodekserne er utilstrækkelige og ikke lever op til kravene. Derfor er mit svar på Deres spørgsmål i hovedtræk, at Rådet og Kommissionen må være vedholdende, i hvert fald indtil udbyderne har udarbejdet effektive adfærdskodekser.
Jim Allister
- (EN) Fru formand! Må jeg gøre Dem, formand for Rådet, opmærksom på et andet emne vedrørende beskyttelse af børn i forbindelse med medier, særligt set i lyset af en stigende og foruroligende selvmordsprocent i Europa, ikke mindst i min egen valgkreds? Mit spørgsmål er: Hvad kan Rådet gøre ved det grove misbrug, der finder sted især på internetsider, hvor vejledninger i, hvordan man begår selvmord, er frit tilgængelige? Jeg har i dag downloadet oplysninger fra sådan en side, hvor jeg fik adskillige anvisninger på, hvordan jeg kunne begå selvmord.
Det er ganske rystende. Selv hvis man går ind på Wikipedia, kan man finde oplysninger om, hvordan man begår selvmord. Vil Rådet tage fat om dette i forbindelse med beskyttelse af børn, navnlig i forbindelse med medierne?
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Mit spørgsmål gælder telekommunikationspakken, som Kommissionen har fremlagt, hvor der opstår nye muligheder på fjernsynsområdet med udnyttelsen af det digitale spektrum i forbindelse med frekvenstildelingen. Mener De, at der på grund af de nye tekniske bestemmelser er behov for at ændre fjernsynsdirektivet?
Janez Lenarčič
Fru formand! I betragtning af det problem, som hr. Allister har påpeget, og de tilfælde, som burde fordømmes og fordrer en indsats, bør jeg nævne, at direktivet allerede før ændringerne indeholdt et forbud mod at gøre reklame for noget, som er sundhedsskadeligt. Det forbød ligeledes kommunikation, som på fysisk eller moralsk vis kan skade mindreårige. Efter min opfattelse omfatter disse definitioner også de nævnte tilfælde. Jeg må også hellere sige, at ændringen af direktivet blev offentliggjort i december, og medlemsstaterne har to år til at indarbejde det i deres interne lovgivning.
Hvad angår telekommunikationspakken, finder jeg det vanskeligt at svare på spørgsmålet, da det kræver en nærmere analyse af ændringsbehovet. Spørgsmålet er dog blevet drøftet. Lovgivningspakken vedrørende telekommunikation debatteres i øjeblikket. Deres spørgsmål vil blive videresendt til Rådet. Jeg er ikke i tvivl om, at hvis det er nødvendigt at indføre en ændring, så vil det blive gjort.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
Sajjad Karim
- (EN) Fru formand! Jeg ønsker blot at takke tjenestegrenene for deres hurtige behandling af de oplysninger, jeg sendte til dem, for at de kunne registrere min stemmehensigt korrekt. Det er nu sket, og derfor vil jeg gerne gennem Dem sende en tak til tjenestegrenene for, at de har handlet så effektivt, som de har. Min stemmehensigt fremgår nu af arkivet. De skal have mange tak.
(Mødet udsat kl. 19.05 og genoptaget kl. 21.00)
