Jautājumu laiks (jautājumi Padomei) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B6-0484/2008).
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.

Temats: Kristieši Turcijā: Mor Gabriel klosteris
Kāds ir Padomes viedoklis par kristiešu minoritātes situāciju Turcijā un it sevišķi par pašreizējo strīdu saistībā ar daļēju Mor Gabriel klostera atsavināšanu Turcijas austrumos?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man atbildēt Harkin kundzei un teikt, ka Padome, kā jau tā vairākkārt ir apliecinājusi, jautājumu par reliģisko brīvību Turcijā uzskata par ļoti svarīgu.
Šis konkrētais Harkin kundzes pieminētais gadījums vēl joprojām tiek izskatīts Turcijas tiesās, tā ka patlaban es nevaru to komentēt, taču šim gadījumam mēs cieši sekojam līdzi.
Kopumā jūsu jautājums attiecas uz reliģisko brīvību Turcijā. Tas ir ļoti svarīgs temats, un Turcijai ir steidzami jāvirzās uz priekšu saistībā ar šo jautājumu un jāpieņem konkrēti pasākumi, lai izveidotu atbilstošu tiesisko pamatu. Šos jautājumus Eiropas Savienība pastāvīgi uzsver savā dialogā ar Turciju, un tie tika īpaši risināti pēdējā ES un Turcijas Asociāciju padomē 2008. gada 27. maijā. Šajā gadījumā, vienlaikus pieminot Turcijas valdības pausto nodomu un saistību atjaunošanu turpināt reformu procesu un novērst esošos trūkumus, Eiropas Savienība ir uzsvērusi, ka šādas saistības vajadzētu ātri īstenot ar konkrētiem, efektīviem pasākumiem.
Var novērot noteiktu progresu: Turcija ir rīkojusies, piemēram, 2008. gada februārī pieņemot grozījumus tiesību aktiem, kas regulē fondu darbību. Pateicoties šiem grozījumiem, aizliegums ārzemniekiem izveidot fondu Turcijā ir atcelts un tagad tiek piemērots savstarpīguma princips.
Neskatoties uz šīm teicamajām tiesību aktu, kas regulē fondu darbību, iezīmēm, tomēr vēl joprojām ir jāatrisina daudzi sarežģījumi, ar ko reliģiskajām kopienām un minoritātēm ir jāsaskaras, it sevišķi tas attiecas uz to juridisko statusu un, man jāuzsver, to īpašuma tiesībām.
Tādēļ jautājums par reliģisko brīvību vēlreiz tika uzsvērts politiskajā dialogā ministru sanāksmē Briselē 15. septembrī, un Padome var apliecināt, Harkin kundze, ka tā turpinās cieši uzraudzīt reliģiskās brīvības problēmu, arī jaunā tiesību akta, kas regulē fondu darbību, īstenošanu, un ka tā pievērsīs šim jautājumam Turcijas iestāžu uzmanību visos līmeņos, kur tas būs piemēroti.
Diemžēl es tikko aptvēru, ka jautājumu patiesībā uzdeva Posselt kungs. Tas nebija rakstīts manos dokumentos, un es atvainojos, priekšsēdētājas kundze.
Bernd Posselt
(DE) Esmu ļoti pateicīgs Padomes priekšsēdētājam. Tas bija mans jautājums. Paldies par ļoti labo atbildi. Francijai jau ierasti ir bijuši seni sakari ar kristiešiem Tuvajos Austrumos. Vēlos pavaicāt vēl vienu jautājumu. Papildus šai reliģiskajai funkcijai Mor Gabriel klosterim šajā reģionā ir arī Asīrijas kristiešu minoritātes kultūras un ekonomiskā centra funkcija. Ko Padome dara, lai aizsargātu šo minoritāti, kuras pastāvēšana ir apdraudēta? Attiecībā uz citām attiecīgajām kristiešu kopienām - kāda ir Padomes nostāja par baznīcu celtniecību, kas Turcijā vēl joprojām ir ļoti apgrūtinoša?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Priekšsēdētājas kundze, sākumā ļaujiet man atvainoties Posselt kungam par savu neuzmanības kļūdu. Es ceru, ka viņš to neuztvēra personīgi. Atbildot uz šo jautājumu, kā jau teicu sākotnējās piezīmēs - mēs esam ļoti piesardzīgi saistībā ar reliģiskās brīvības īstenošanu Turcijā, tāpat arī citās valstīs, un valstu iestāžu dotajām garantijām, it īpaši attiecībā uz minoritātēm.
Turcijā, tāpat arī dažās citās valstīs, kristieši ir minoritāte, un, kā Posselt kungs norādīja, mēs esam īpaši vērīgi šādos gadījumos. Mor Gabriel klostera lieta vēl nav pabeigta, un mēs gaidām tiesas spriedumu šajā lietā.
Kas attiecas uz mūsu dialogu ar Turcijas iestādēm, kurš ir daļa no sarunām par to, ko mēs saucam par pārskatīto Turcijas Pievienošanās partnerību, ir pilnīgi skaidrs, ka tiek uzsvērts, kā arī mūsu un Turcijas iestāžu dialoga centrā atrodas viss, kas saistās ar pamatbrīvībām, reliģisko brīvību un nepieciešamību veikt pasākumus, lai izveidotu tolerances atmosfēru, kurā var nodrošināt pilnīgu reliģiskās brīvības ievērošanu. Posselt kungs, vēlos to vēlreiz apstiprināt.
Reinhard Rack
(DE) Padomes priekšsēdētāja kungs, problēmas ar kristiešu baznīcām ir ne tikai Turcijā vien, bet arī sadalītās Kipras salas ziemeļaustrumu daļā.
Vai diskusijas par šo jautājumu notiek Padomes līmenī, un, proti, vai tiek veikti kādi pasākumi ar Turcijas iesaistīšanos, lai nodrošinātu, ka tā izmanto savu ietekmi, kas tai neapšaubāmi šajā reģionā ir, pareizā veidā?
Jim Allister
Vēlos pievērst ministra uzmanību ilgstošajai kampaņai pret ļoti niecīgo protestantu kopienu Turcijā, kas jau šodien tika pieminēta saistībā ar komisko tiesu, kura notiek jau vairākus mēnešus un kurā tiek tiesāti divi jauni vīrieši - Turan Topal un Hakan Taştan, kas ir apsūdzēti par "turciskuma” aizskaršanu. Viņu noziegums acīmredzot ir savas reliģijas praktizēšana. Vai nav skaidrs, ka Turcijai ar šādu izpratni par reliģisko brīvību ir patiesi ļoti garš ceļš ejams, lai tā īstenotu cilvēktiesību un reliģijas brīvības pamatstandartus?
Jean-Pierre Jouyet
- (FR) Priekšsēdētājas kundze, atbildot uz Rack kunga jautājumu, mēs, protams, labi apzināmies Turcijas spēcīgo ietekmi uz Kipras ziemeļdaļu, un mēs pieminēsim šīs problēmas. Kā jūs zināt, ievēlēto pārstāvju delegācija no Ziemeļkipras viesosies Eiropas Parlamentā ceturtdien, un tā mums būs iespēja paust nopietnas bažas par šiem jautājumiem.
Ļaujiet man vēlreiz pārliecināt Allister kungu un teikt viņam, ka mēs, protams, uzraugām visu konfesiju likteni, un es viņam pateicos par to, ka viņš ziņoja par šo gadījumu, kad divi jaunie vīrieši no protestantu kopienas patiesi ir pakļauti draudiem vai agresijai savas reliģiskās pārliecības dēļ. Tāpēc, Allister kungs, mēs pievērsīsim Turcijas iestāžu uzmanību šim jautājumam.
Temats: Migrācijas pieauguma izraisītās problēmas Eiropā
Pēdējās nedēļās ir saasinājušās migrācijas pieauguma izraisītās problēmas Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona valstīs.
Vai Padome apsver jaunus diplomātiskus pasākumus vai cita veida darbības, lai palīdzētu šīm valstīm apturēt jaunāko nelegālās imigrācijas vilni, ar ko tās pašreiz saskaras?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, atbildot Ortega kungam, ja nekļūdos, bet jūs jau man palīdzējāt tikt ar to skaidrībā, priekšsēdētājas kundze, migrācijas politika, kuru Eiropas Savienība plāno ieviest, ir balstīta uz solidaritātes principu, uz solidaritāti starp dalībvalstīm, it sevišķi tām, kas varētu saskarties ar spēcīgu migrācijas pieaugumu, un uz solidaritāti ar migrantu izcelsmes valstīm, lai reaģētu it īpaši uz nabadzību kā migrācijas pamatcēloni.
Šis princips ir Eiropadomes 2005. gada decembrī definētās globālās pieejas migrācijai pamatā. Šīs globālās pieejas migrācijai mērķis ir stiprināt dialogu un sadarbību ar migrantu izcelsmes un tranzīta valstīm. Tajā paredzēts, ka dialogs ar šīm valstīm iekļaus visus migrācijas aspektus, it īpaši likumīgo migrāciju, cīņu pret nelegālo migrāciju un tās novēršanu, kā arī saikni starp migrāciju un attīstību.
Visbeidzot Eiropadome pastāvīgi apstiprina, ka nepieciešams šo pieeju īstenot un pastiprināt, kā arī palielināt tās īstenošanas efektivitāti.
Šādā sadarbības starp izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm garā 2006. gada jūlijā Rabatā tika organizēta ES un Āfrikas ministru konference par migrāciju un attīstību. Otrā ministru konference par migrāciju un attīstību notiks 2008. gada 25. novembrī Parīzē. Tā būs iniciatīva, lai pieņemtu rīcības programmu, kura darbosies vairākus gadus un kurā būs paredzēti vairāki pasākumu cikli, kurus īstenot lūgs ar migrācijas plūsmu no Rietumāfrikas maršrutiem saistītajiem partneriem, it īpaši saistībā ar nelegālās imigrācijas un cilvēku tirdzniecības novēršanu un cīņu pret to.
Robežu pārvaldība, kurā iekļauta arī fizisko un cilvēkresursu pastiprināšana un operatīva sadarbība ar Frontex, tāpat ir primāri svarīga joma, veicot dialogu un operatīvu sadarbību ar trešām valstīm, it īpaši tām, kas atrodas Vidusjūras reģionā. Tā, piemēram, Frontex aģentūras vadībā veiktā kopējā operācija Hera 2008 ir panākusi ievērojamu to imigrantu skaita samazināšanos, kas ierodas Kanāriju salu piekrastē.
Tādā pašā garā migrācijas problēmas būs daļa no jautājumiem, kas tiks risināti sarunās, kuras Komisija grasās uzsākt nākamajā mēnesī ar Lībiju, ņemot vērā mandātu, ko tai septembrī Padome piešķīra, lai noslēgtu pamatlīgumu starp Eiropas Savienību un Lībiju.
Visbeidzot, kā jūs zināt, iepriekšējā gada oktobrī Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktā no jauna tika apstiprināts atbildības princips. Šajā paktā ir uzsvērta arī nepieciešamība pēc solidaritātes ar dalībvalstīm, kuras savas ģeogrāfiskās situācijas dēļ ir pakļautas imigrantu pieplūdumam vai kuru resursi ir ierobežoti, kā arī Komisija ir aicināta ierosināt risinājumus, kuros solidaritātes garā tiks ņemti vērā šo dalībvalstu sarežģījumi.
Manuel Medina Ortega
(ES) Padomes priekšsēdētāja kungs, es piekrītu Padomes pieņemtajai pieejai. Jautājums ir par to, vai mēs varam pieņemt konkrētus pasākumus - laiks iet, un problēmas kļūst arvien lielākas. Ar grūtībām it īpaši saskaras Vidusjūras reģiona valstis. Dažām ir ekonomiskie resursi, lai šīs grūtības risinātu, bet citām nav, piemēram, Maltai, kura savas mazās platības un ierobežoto resursu dēļ saskaras ar milzu sarežģījumiem.
Problēmas rada arī starptautiskie noteikumi, piemēram, Hāgas Konvencija par bērnu aizsardzību, kas efektīvi pasargā bērnus no viņu atpakaļatdošanas izcelsmes ģimenēm. Es nezinu, vai Padome ir ņēmusi vērā, ka šie noteikumi par bērnu aizsardzību ir noformulēti tādā veidā, ka mēs nonākam šajā absurdajā situācijā, kad bērni nokļūst Eiropā un nevar tikt aizsūtīti atpakaļ pat pie savām izcelsmes ģimenēm, lai gan tās ir noskaidrotas.
Visbeidzot man jāmin daudz specifiskākas problēmas: zinu, ka patlaban tiek īstenotas vairākas īpašas iniciatīvas ar Āfrikas valstīm, piemēram, Mali, lai izveidotu imigrācijas centrus un lai izcelsmes vai tranzīta valstis pašas varētu risināt šo problēmu, tādējādi izvairoties no dramatiskās situācijas, kad milzum daudz cilvēku šķērso jūru, nesekmīgi cenšoties sasniegt mūsu piekrastes.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, es pateicos Ortega kungam par viņa konstruktīvajiem, atbilstošajiem jautājumiem. Viņam ir taisnība. Mums ir jānodrošina to valstu stiprināšana, kurām ir mazāk resursu: Maltas gadījums ir pilnīgi skaidrs, es zinu. Mums ir jāapsver pārstrukturēšana, lai stiprinātu resursus Maltā, un saistībā ar to mums ir arī jāmēģina atrast veidi, kā stiprināt Frontex mehānismu, it īpaši Maltas gadījumā.
Otrkārt, kā Ortega kungs jau zina, 2008. gada 25. novembrī notiks - kā turpinājums Rabatas konferencei Parīzē - otrā ES un Āfrikas ministru konference par migrāciju un attīstību, un saistībā ar to tajā notiks trīs tehniskas sanāksmes par likumīgo migrāciju, nelegālo migrāciju, kā arī par migrāciju un attīstību. Apsolu, ka lūgšu Padomes Ģenerālsekretariātu sniegt daudz precīzāku ziņojumu par standartiem, kas piemērojami nepilngadīgo aizsardzībai, jo šobrīd es neesmu gatavs sniegt uz to atbildi.
Saistībā ar trešo jautājumu, kas attiecas uz Mali, Ortega kungam ir pilnīga taisnība, uzsverot šo nolīgumu nozīmību. Tas, ko mēs kā prezidentvalsts vēlamies darīt un uz ko mēs arī aicinām Padomi, ir patiesi noslēgt šādus nolīgumus ar imigrantu izcelsmes valstīm. Šajā sakarā līdzattīstība un dialogs ar izcelsmes valstīm ir svarīgs, un, manuprāt, šo nolīgumu ar Mali varēs izmantot kā atsauci. To es vēlējos pateikt Ortega kungam.
Bernd Posselt
(DE) Mans jautājums ir saistīts ar prezidenta Sarkozy ierosināto Vidusjūras reģiona valstu savienību. Vai to nevarētu izmantot kā efektīvu instrumentu saistībā ar šo lietu? Vēlos minēt divus īpašus jautājumus. Pirmkārt, imigranti no Ziemeļāfrikas: kas tiek darīts, lai tur radītu darbavietas? Otrkārt, tranzīta imigranti no Rietumāfrikas: vai nav iespējams izveidot uzņemšanas centrus pašā Ziemeļāfrikā?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, vēlos teikt, ka Posselt kunga jautājums ir būtisks. Vidusjūras reģiona valstu savienība vispirms ir praktisku projektu savienība. Tai ir arī starpkultūru redzējums. Tā ir acīm redzami saistīta ar ekonomisko attīstību, un viss, kas saistīts ar līdzattīstību, ir iekļauts ekonomiskajā attīstībā. Tādējādi vienā vai citā veidā varu apstiprināt Posselt kungam, ka šie aspekti tiks risināti piemērotā laikā, ņemot vērā projektus un diskusijas par ekonomisko attīstību starp abiem Vidusjūras krastiem.
Temats: Dialoga uzsākšana Kubā
Padomes 2008. gada 23. jūnija secinājumi par Kubu tika atbalstīti Kubas demokrātiskajās aprindās, kuras novērtēja to, ka ES galvenā prioritāte ir visu politieslodzīto bezierunu atbrīvošana un ka tā atbalsta cilvēktiesību ievērošanu un patiesu progresu virzībā uz plurālistisku demokrātiju.
Saskaņā ar saistībām, ko Padome uzņēmās savos secinājumos, vai tā var precizēt, kādus efektīvus pasākumus tā veic, lai turpinātu attīstīt dialogu ar pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas pārstāvjiem?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, Masip kungs, kā jau jūs uzsvērāt, Padome patiesi 23. jūnijā nolēma atjaunot attiecības ar Kubu, ņemot vērā dažas nesenās pozitīvās tendences cilvēktiesību jomā.
Pirmkārt, Padome nolēma atsākt dialogu starp Eiropas Savienību un Kubu bez priekšnoteikumiem, balstoties uz savstarpīgumu un aplūkojot visus kopīgu interešu jautājumus. Šī dialoga mērķis ir konkrēti rezultāti, it sevišķi cilvēktiesību jautājumos. Saistībā ar to, Masip kungs, Eiropas Savienības un Kubas politiskā dialoga pirmā sesija ministru līmenī notika 16. oktobrī Parīzē.
Otrkārt, savos 23. jūnija secinājumos Padome no jauna apstiprināja, ka vēlas turpināt dialogu ar pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskās opozīcijas pārstāvjiem augsta līmeņa vizītēs, kurās vienmēr tiks uzsvērti cilvēktiesību jautājumi. Nepieciešamības gadījumā šo vizīšu laikā tiks organizētas sanāksmes ar opozīciju.
Padome arī uzsvēra, ka Eiropas Savienība turpinās piedāvāt visām Kubas sabiedrības daļām praktisku atbalstu miermīlīgu pārmaiņu veikšanai uz salas. Lai piemērotu šos secinājumus, organizācija, kura pārstāv šo opozīciju, tiks regulāri aicināta paust savu viedokli par pašreizējiem politiskajiem notikumiem.
Visbeidzot, Padome apstiprināja, ka Eiropas Savienība ir gatava sniegt konstruktīvu ieguldījumu visu Kubas sabiedrības daļu attīstībā, kā arī sadarbības attīstībā, un, ņemot vērā šīs saistības, kā jūs zināt, komisārs Louis Michel tikko bija oficiālā vizītē Kubā, lai vienotos par šīs sadarbības pamatnostādnēm un praktiskiem projektiem, kurus varētu uzsākt.
Jūs redzēsit, ka - papildus Michel kunga vizītei - Padome ir ieviesusi daudzus pasākumus jūnija secinājumu piemērošanai, un nākamgad jūnijā, Čehijas prezidentūras beigās, Padome sāks novērtēt politisko dialogu ar Kubu un tā rezultātus. Pamatojoties uz to, dialogs tiks turpināts, ja būs redzams, ka Kuba ir īstenojusi Eiropas Savienības paustās cerības, it īpaši cilvēktiesību jautājumos.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Liels jums paldies, Jouyet kungs, un to saku sava kolēģa Luis Yañez-Barnuevo García vārdā, kurš ir cieņas un demokrātijas aizstāvis un atbalsta Kubas opozīciju un Kubas iedzīvotājus.
Jums ir jāturpina centieni saglabāt šīs prioritātes un jāturpina šajā dialogā pievērsties Kubas opozīcijai. Mums ir jāpanāk demokrātija Kubā un jānodrošina Eiropas saistību izpilde Kubā.
Zita Pleštinská
(SK) Lai gan tiek ziņots par "pārmaiņām” Kubā, fakti liecina, ka Kuba vēl joprojām nav brīva un demokrātiska valsts. Iemesls, kādēļ Kubai tika piemērotas politiskās un diplomātiskās sankcijas, vēl aizvien nav novērsts, jo 55 no sākotnēji 75 disidentiem vēl joprojām atrodas cietumā.
Manuprāt, pirms jebkura Eiropas Savienības politiska lēmuma par sankciju pārtraukšanu pret Kubu ir jāveic pārredzama situācijas attīstības novērtēšana, it īpaši cilvēktiesību un Kubas pilsoņu brīvību jomā.
Ko Padome ir paveikusi un ko tā darīs, lai nodrošinātu visu politieslodzīto atbrīvošanu no Kubas cietumiem?
Bogusław Sonik
(FR) Priekšsēdētājas kundze, ministra kungs, mani izraidīja no Kubas 2005. gada maijā. Iebraucis lidostā, es tiku izraidīts, jo esmu EP deputāts. Nesen iesniedzu vīzas pieprasījumu, lai pārliecinātos, ka varēšu šķērsot robežu, un saņēmu noraidījumu. Vai varu uz jums, uz prezidentūru, paļauties, ka tiks nodrošināts, ka EP deputāts var brīvi apmeklēt Kubu?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, vēlos atbildēt vispirms uz Pleštinská kundzes jautājumu un pēc tam uz Sonik kunga jautājumu. 1996. gadā Padomes pieņemtā kopējā nostāja ir spēkā. Tajā ieteikts veicināt pārejas procesu virzībā uz demokrātisko plurālismu un ievērot cilvēktiesības, un saistībā ar to pastiprināt dialogu ar Kubas iestādēm un visām sabiedrības daļām. Tā kā Kubas iestādes gūst panākumus virzībā uz demokrātiju, Eiropas Savienība uzskata, ka tā ir gatava atbalstīt valsts pieejamības nodrošināšanas procesu.
Saistībā ar jūsu situāciju, Sonik kungs, esmu minējis, kā arī tas ir skaidrs, ka mums visiem kā EP deputātiem ir jāizrāda vislielākā modrība un jāatbalsta jūsu darbības. Tāda ir Padomes nostāja.
Temats: Finanšu krīzē gūtā pieredze
Kādu pieredzi Padome ir guvusi no pašreizējās finanšu krīzes? Kādi īstermiņa un ilgtermiņa pasākumi patlaban tiek apspriesti?
Vai šīs sarunas attiecas arī uz Īslandi un citām Eiropas valstīm, kuras nav ES, bet ar kuru ekonomiku tomēr tā ir cieši saistīta?
Temats: Dalībvalstu atbildes reakcija uz starptautisko finanšu krīzi
Vai Padome uzskata, ka atsevišķu dalībvalstu iejaukšanās, lai aizsargātu savas bankas un ekonomiku no vissliktākās starptautiskās finanšu krīzes ietekmes, ir solis atpakaļ?
Temats: ES atbildes reakcija uz finanšu krīzi
Tā kā uzticība finanšu tirgiem ir zema un banku nozarē valda sajukums, vai Padome strādā saistībā ar to, lai risinātu krīzes problēmu un atjaunotu uzticību, ieviešot saskaņotu un daudzpusēju pieeju, vai arī tiek uzskatīts, ka dalībvalstis ir labāk sagatavotas, lai pašas tiktu galā ar finanšu problēmām?
Temats: Finanšu krīze un Stabilitātes pakts
Pasaules finanšu krīze ir parādījusi nesaskaņotu Eiropas Savienības valdību un Eiropas Centrālās bankas rīcību, kuras var atrast līdzekļus, lai novērstu banku sabrukumu, tādējādi pārkāpjot Stabilitātes pakta noteikumus, kad daudzus gadus netika pieļautas visniecīgākās atkāpes no pakta noteikumiem, lai īstenotu svarīgas sociālās vajadzības.
Kāds ir Padomes viedoklis? Vai tā uzskata, ka, ņemot vērā nesenos notikumus, ir jāpārskata Stabilitātes pakta noteikumi un tirgus ekonomikas vienas dimensijas koncepcija, kas ir bijusi vienīgais noteicošais Eiropas attīstības princips?
Temats: Austrumeiropas stāvoklis un izredzes finanšu krīzes laikā
Austrumeiropas vārīgums, ņemot vērā finanšu krīzi, ir ES politikas veidotāju problēmjautājums. Austrumeiropas valstu vadītāji uzskata, ka viņu valstu ekonomika ir daudz neaizsargātāka par viņu Rietumeiropas partneru ekonomiku. Kādus galvenos draudus Padome var minēt attiecībā uz Austrumeiropas un Baltijas valstīm, proti, saistībā ar šo finanšu krīzi? Kādas perspektīvas Padome redz Austrumeiropas un Baltijas valstīm, it īpaši tuvākajā nākotnē (2009. un 2010. gadā), kā arī ilgtermiņā?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, mēģināšu atbildēt uz visiem jautājumiem saistībā ar finanšu krīzi, kura pēdējos 15 mēnešus vai ilgāk ir skārusi pasaules ekonomiku un kura turpina ietekmēt Eiropas ekonomikas finanses.
Kas attiecas uz Eiropas Savienību, atgādināšu jums, ka 15. un 16. oktobra Eiropadome pauda apņemšanos jebkuros apstākļos, veicot visus nepieciešamos pasākumus, saglabāt finanšu sistēmas stabilitāti, atbalstīt lielākās finanšu iestādes, izvairīties no bankrotiem un nodrošināt aizsardzību noguldītāju depozītiem.
Kas attiecas uz finanšu sistēmu, Eiropadome ir paudusi pārliecinošu aicinājumu visiem sistēmas dalībniekiem rīkoties atbildīgi, it īpaši banku nozarē. Tā uzsvēra, ka uzņēmumu vadītāju patiesajam sniegumam ir jāatspoguļojas viņu atalgojumā, arī darba attiecību pārtraukšanas pabalstos un visā, kas saistīts ar "zelta izpletņiem”. Tāpat tā vienojās nodrošināt, ka akciju iegādes iespēju vienošanās rezultātā nebūtu nedz jāuzņemas pārāk liels risks, nedz pārmērīgi jākoncentrējas uz īstermiņa mērķiem.
Pēc šīs sanāksmes 7. novembrī notika valstu valdību vadītāju sanāksme, kuras uzdevums bija sagatavoties koordinētai Eiropas pieejai G 20 sanāksmē, kura notika pagājušajā nedēļas nogalē Vašingtonā un kuras mērķis bija pieņemt steidzamus lēmumus par pārredzamību, pasaules mēroga regulējuma standartus, it īpaši uzskaites standartus, finanšu uzraudzību un krīzes vadību, interešu konfliktu novēršanu un agrīnās brīdināšanas sistēmas izveidi, lai tādējādi radītu noguldītāju un ieguldītāju uzticību.
Lai precīzāk atbildētu uz godājamā deputāta jautājumu, kas tika iesniegts Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupas vārdā un ko pirms tam jau uzdeva Evans kungs, par praktiskiem pasākumiem, kuri tiek izskatīti, lai risinātu krīzi, vēlos atsaukties uz Kapitāla prasību direktīvas reformu, ko Padome patlaban izskata. Padomes darbs saistībā ar šo priekšlikumu ir jau krietni pavirzījies uz priekšu. Arī Komisija tikko ir ierosinājusi regulu par reitinga aģentūru apstiprināšanas sistēmu. Arī šis priekšlikums apstiprina to, ka kapitāla prasības ir atkarīgas no piešķirtā vērtējuma.
Kas attiecas uz noguldītāju depozītu aizsardzību, Komisija ir ierosinājusi grozīt esošo direktīvu, lai palielinātu minimālās garantijas no 50 000 eiro līdz nākotnē plānotajiem 100 000 eiro. Eiropas Parlaments un Padome grasās apsvērt šo priekšlikumu.
Jāpiemin arī, ka pēc 15. un 16. oktobra Eiropadomes tika izveidota finanšu krīzes komanda. Šī komanda, kā jūs zināt, ir neoficiāls brīdinājumu, informācijas apmaiņas un novērtēšanas mehānisms starp Padomes pārstāvjiem, Eiropadomes priekšsēdētāju, Komisiju, tās priekšsēdētāju, Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāju, Eurogrupas priekšsēdētāju un dalībvalstu valdībām, kā arī, protams, Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētāju, kurš ir šīs agrīnās brīdināšanas komandas centrālais balsts.
Atbildot uz McGuinness kundzes un Mitchell kunga uzdoto jautājumu, vēlos uzsvērt, ka Eiropadome apstiprināja rīcības plānu piedāvāt dalībvalstīm pilnīgu kopēju sistēmu valstu glābšanas un atbalsta pasākumiem finanšu nozarei. Eiropadome aicināja dalībvalstis ņemt vērā valstu līmenī pieņemto lēmumu iespējamās sekas uz citām dalībvalstīm. Mēs arī atzīstam, ka Īslande ir pieredzējusi nopietnus sarežģījumus. Eiropadome oktobrī šai valstij nosūtīja solidaritātes vēstījumu. Ekonomikas un finanšu padomē 4. novembrī un visbeidzot arī Eiropas Ekonomiskās zonas padomē notika sanāksmes. Es satiku pārstāvjus no Īslandes un uzskatu, ka mums bija iespēja atrast apmierinošus solidaritātes mehānismus un arī pieņemt nolīgumu, kurš mūs vieno ar šo valsti Eiropas Ekonomiskajā zonā.
Saistībā ar Papadimoulis kunga uzdoto jautājumu par Stabilitātes un izaugsmes paktu vēlos jums atgādināt par Padomes 7. oktobrī pieņemtajiem secinājumiem, kuros tā apstiprina vēlmi piemērot šo paktu, vienlaikus ņemot vērā izņēmuma apstākļus, kas jums ir zināmi. Īstenojot 7. oktobra lēmumu, protams, ir jāņem vērā G 20 secinājumi, kuros aicināts izmantot visus iespējamos resursus darbības stiprināšanai.
Atbildot uz Andrikienė kundzes jautājumu, atgādināšu jums, ka, pēc Komisijas sniegtās informācijas, Ungārija, Lietuva, Igaunija, Bulgārija un Rumānija ir cietušas no finanšu krīzes daudz smagāk nekā citas dalībvalstis. Šīs valstis gadiem ilgi ir guvušas labumu no izdevīgiem ārējā finansējuma nosacījumiem, radot, protams, deficītu pašreizējā maksājumu bilancē un uzkrājot ārējos parādus. Ir skaidri redzams, ka patlaban finansēšanas nosacījumi ir daudz neizdevīgāki un problēma, ar ko saskaras šīs valstis, ir to ārējā parāda refinansēšana.
Kas attiecas uz Ungāriju, Padome tikko izsniedza aizdevumu 6,5 miljardu eiro apmērā maksājumu bilances izlīdzināšanai vidēja termiņa finansiālās palīdzības mehānisma ietvaros. Papildus Padomes aizdevumam arī Starptautiskais Valūtas fonds sniedz aizdevumu 12,5 miljardu eiro apmērā un Pasaules Banka - viena miljarda apmērā. Es nezinu, vai pēdējā minētā summa ir dolāros vai eiro.
Ar pašreizējo 12 miljardu eiro lielo finansējumu pastāv risks, ka šis mehānisms nebūs atbilstošs, lai sasniegtu turpmākās prasības, tādēļ Komisija ir tikko ierosinājusi palielināt pieejamo palīdzību šai valstij līdz 25 miljardiem eiro. Padome ir lūgusi Parlamentu sniegt atzinumu par šo priekšlikumu.
Peter Skinner
Es atzinīgi vērtēju Padomes piezīmes un vispārējo pieeju finanšu pakalpojumu krīzei un patiesi ceru, ka mēs varēsim pamatoties uz nesen notikušās G 20 sanāksmes rezultātiem. Kā jūs minējāt, mums ir jāpamatojas uz šo kustību, lai panāktu globālus rezultātus globālam regulējumam, it īpaši finanšu uzraudzībai.
Jāpiebilst, ka arī finanšu uzraudzībai ir nepieciešams finansiāls atbalsts. Mēs to esam pieredzējuši. Tā, protams, ir nodokļu maksātāju nauda. Bet, lai uzraudzība būtu atbilstoša, tai ir nepieciešama atbilstoša maksātspēja ne tikai bankām, bet arī apdrošināšanas uzņēmumiem. Tādēļ es vēlos uzzināt, vai jūs atbalstīsit arī grupu uzraudzību un grupu atbalstu, kā norādīts Maksātspējas II direktīvā, kas nav minēta jūsu finanšu regulu sarakstā, bet kas tika sagatavota laikā, kad nebija krīzes, un varētu palīdzēt mums krīzes laikā. Ja tā, tad varbūt prezidentūra varētu paskaidrot, kāpēc 2. decembrī tā plāno svītrot grupu atbalstu no šī priekšlikuma, un izprast, cik tas var būt nelietderīgi.
Mairead McGuinness
Savus jautājumus noformulējām pirms vairākām nedēļām, un tagad situācija ir sliktāka un arī citāda, nekā tā bija toreiz. Tādēļ, pamatojoties uz to, vai varu vaicāt, cik saliedēta ir Padome tās vienotajā rīcībā un kas tā ir par situāciju, kurā dalībvalstīm ir jādarbojas vienatnē, vai sistēma darbojas efektīvi?
Gay Mitchell
Vai šis nav laiks, kad mums vajadzētu kaut ko līdzīgu Māršala atbalsta plānam, varbūt Sarkozy plānu Eiropai?
Kā jūs to finansētu? Pieņemot, ka Ķīna aizdotu naudu Eiropas Investīciju bankai vai Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai un jūs dotu dotācijas dalībvalstīm, - tas neietekmētu viņu parāda un IKP attiecību.
Kā jūs to kompensētu? No muitas un akcīzes nodokļa, ko jūs iegūtu no tirdzniecības, un, iespējams, no papildu 0,5 % PVN no to dalībvalstu iemaksām, kuras izmantotu šo iespēju.
Vai jūs savā decembra sanāksmē apsvērsit Māršala atbalsta veida plānu un pārstāsit nodarboties ar niekiem? Mēs tikai tagad sākam piedzīvot šo lejupslīdi, un, ja mēs uz to raugāmies optimistiski ar aprēķinātu risku, mēs varam redzēt šīs situācijas atrisinājumu.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Padomes priekšsēdētāja kungs, pat iepriekšējais Komisijas priekšsēdētājs Prodi kungs teica, ka Stabilitātes pakts ir muļķīgs, jo tajā interese ir tikai par inflāciju, deficītu un parādu laikā, kad Eiropa grimst lejupslīdē un tai nepieciešami pasākumi, kas sekmētu attīstību, nodarbinātību un sociālo kohēziju.
Mans jautājums ir šāds: vai jūs plānojat to aizstāt, nevis vienkārši mazināt prasības? Ja jūs to nevarat vai nevarēsit, tad, lūdzu, ziņojiet Padomes priekšsēdētājam, ka šī dempinga krīze ir jāpārtrauc.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Jouyet kungs, jūs runājāt par Ungāriju un tai izrādīto solidaritāti, kas ir ļoti pretimnākoši, bet man ir liela interese arī par citām jūsu pieminētajām valstīm - Bulgāriju, Rumāniju un it īpaši Lietuvu. Vai arī Lietuva var gaidīt šādu Eiropas Savienības solidaritāti pašreizējā finanšu krīzē?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, atbildot uz godājamā deputāta jautājumu, kuru pirms tam jau uzdeva Evans kungs, jums ir pilnīga taisnība. Maksātspējas jautājumi skar ne tikai bankas, bet arī apdrošināšanas uzņēmumus, un mūsu uzraudzības mehānismi ir jāpielāgo, lai tie varētu darboties ar grupām šajā nozarē, un tie var būt apvienoti vai starptautiski.
Tādēļ mēs esam apņēmušies nonākt pie apmierinoša noslēguma darbā ar Maksātspējas II direktīvu. Ceram, ka darbs tiks pabeigts, cik ātri vien iespējams, un mēs atbalstām Komisiju šī darba veikšanā. Ceram rast kompromisu šajā jautājumā, bet ir skaidrs, ka mums ir vajadzīgi elementi, kas stiprinās maksātspējas uzraudzību apdrošināšanas grupu līmenī.
Kas attiecas uz McGuinness kundzes jautājumu, manuprāt, atbilde no G 20 tādā veidā, kā tā bija sagatavota, tas, ka G 20 valstis ir vienojušās par rīcības plānu, apliecina, ka Padome ir bijusi vienota savā darbībā. Atgādināšu jums, ka saistībā ar šo rīcības plānu ir arī tādi, kuri saka, ka mums ir jāizmanto visi pieejamie resursi, lai turpinātu darbību; šajā rīcības plānā ir ļoti praktiski finanšu regulējuma pasākumi, kurus es tikko uzskaitīju un kurus es negrasos atkārtot, un mēs sagaidām, ka tie tiks ātri īstenoti Eiropas līmenī. Reaģējot ne tikai uz finanšu krīzi, bet arī uz ekonomisko krīzi, mēs esam lūguši Komisiju veikt nepieciešamās likumdošanas iniciatīvas vai praktiskās iniciatīvas un Parlamentu tās atbalstīt, pieņemot nepieciešamos tekstus, cik drīz vien iespējams.
Kas attiecas uz dalībvalstu koordinēšanu, vēlos McGuinness kundzei teikt, ka, manuprāt, ir svarīgi, lai agrīnās brīdināšanas komanda, šī koordinācijas komanda, atbilstoši darbotos Ekonomikas un finanšu komitejas, kā arī dalībvalstu pārstāvju un dažādu iesaistīto iestāžu, vai nu tā būtu Eiropas Centrālā banka, vai Eurogrupa, starpā.
Kas attiecas uz Mitchell kunga teikto, manuprāt, bez Māršala plāna minēšanas un pieņemot G 20 principus, un runājot prezidentūras vārdā, mēs vēlamies, lai Kopienas līmenī tiktu iedarbinātas visas sviras pasākumu īstenošanai kopā ar pasākumiem dalībvalstu līmenī: vai tās būtu EIB piedāvātās pašreizējās aizdevumu iespējas, Kopienas budžetā pieejamie resursi, kuri arī ir jāizmanto, lai spēcinātu darbību, protams, valstu budžetos pieejamie resursi, it īpaši tie, kas saistīti ar izdevumiem nākotnē un uzņēmējdarbības atbalsta projektiem, vai pat Kopienas līmenī atsevišķu noteikumu mīkstināšana vai pieņemšana, lai palīdzētu šīm nozarēm vislielākajās grūtībās. No šāda viedokļa mēs raugāmies uz lietām ar vislielāko pragmatismu, bet ir skaidrs, ka mums šajā jomā ir jārīkojas. Katrā ziņā jums ir taisnība, un prezidentūra jums pilnībā piekrīt.
Kas attiecas uz Andrikienė kundzes teikto, es atvainojos, bet Ungārija ir saņēmusi finansiālu atbalstu. Kā jau teicu un varu to apstiprināt, fonds ir piešķīris 12,5 miljardus eiro, un 6,5 miljardus eiro ir piešķīrusi Eiropas Savienība, un ir skaidrs, ka no šīs solidaritātes gūst valstis, kuras ir skārusi nopietna krīze viņu maksājumu bilancē un radījusi problēmas refinansēt ārējo parādu.
Pārējais nodrošina to, ka Eiropas Savienībā mēs īstenojam nepieciešamos solidaritātes mehānismus. Ungārijas gadījumā mēs saskārāmies ar sevišķi nopietnu situāciju. Es atsaucos arī uz Īslandi. Mēs atrodamies ļoti sarežģītā situācijā. Un, ja Baltijas valstis vai citas valstis, kuras jūs vislabāk pārzināt, atrastos tādās pašās grūtībās, ko es nevēlos, tiktu piemēroti tādi paši solidaritātes mehānismi. Šāda ir prezidentūras nostāja, un, protams, bez solidaritātes vienotība nav iespējama.
Vēlos teikt Papadimoulis kungam, ka, pirmkārt, es ne vienmēr piekrītu priekšsēdētājam Prodi. Tā tas dažkārt ir. Otrkārt, ir nepieciešama noteikta budžeta disciplīna. Treškārt, kā jau teicu, atsaucoties uz G 20 secinājumiem, šķiet, ir skaidrs, ka šie principi ir jāpieņem ārkārtas gadījumiem un ka ārkārtas pasākumi ir nepieciešami. Tam ir nozīme, un šajā ziņā es piekrītu tam, ka nekad nevajag būt dogmatiskam. Visbeidzot un ceturtkārt, kas attiecas uz tūrismu, es pazīstu Padomes priekšsēdētāju pietiekami labi, lai zinātu, ka viņam ir citas iemīļotas vietas un ka viņš velta visu savu enerģiju Eiropas Savienībai. Es ceru, jūs zināt, ka mums tas ir svarīgi.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Jouyet kungs, izmantojot vērtspapīru tirgus finanšu tehniku, ASV augsta riska hipotekārie kredīti ir iekļauti Eiropas banku un pilsoņu iepirktajās hipotēkās un citos līdzekļos.
Vai Padome zina, cik daudz no šiem finanšu atkritumiem ir mums pārdoti no Atlantijas okeāna otras puses?
Avril Doyle
Vēlos uzzināt, vai Francijas prezidentūra jūtas izolēta pie Padomes galda saistībā ar tās vēsturisko mīlestību pret tirgus regulējumu un šajā konkrētajā gadījumā pret finanšu pakalpojumiem.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, lai atbildētu uz godājamā deputāta jautājumu, jāsaka, ka no galvas neatceros precīzus skaitļus. Man zināmie apmēri ir patiesi augsti un pārsniedz vērtspapīru tirgu, un tie ir izplatījušies Eiropā galvenokārt no Atlantijas okeāna otras puses un ir lielāki nekā daudzu dalībvalstu IKP vai pat visas ES IKP. Tas ir patiešām ievērojami. To es varu jums apgalvot. Tādēļ darījumu ar vērtspapīriem rezultātā mums ir jātiek galā ar nepieredzētu grūtību destabilizējošu šoku. To es varu jums teikt šodien.
Kas attiecas uz Doyle kundzes jautājumu, es ceru, ka, tāpat kā saistībā ar citiem jautājumiem, mēs nesam pilnībā izolēti un ka prezidentūra ir pārliecināta. Finanšu regulējums pavisam noteikti nav vienkāršs jautājums, Doyle kundze, bet, manuprāt, mēs progresējam. Šajā pēcpusdienā jūsu Parlamentā mums bija viedokļu apmaiņa ar Eiropas Komisijas priekšsēdētāju, un mēs esam diezgan pārliecināti par Eiropadomes izstrādāto rīcības plānu, ko pielāgoja visa Eiropa neoficiālajā valstu valdību vadītāju sanāksmē un ar ko pēc tam šajā nedēļas nogalē nodarbojās G 20 Vašingtonā.
Es teiktu, ka vismaz teorētiski vairs nav nekādu strīdu. Mums ir jārisina šis regulējuma trūkums. Nav nepieciešamības vai vēlmes pēc vēl vairāk regulējumiem, bet mums ir jāpieņem daži no tiem un jānodrošina sistēma, kura ir droša un pārredzama noguldītājiem un ieguldītājiem. Manuprāt, šajā jautājumā mums piekrīt visa pasaule. Pēc tam tas ir jautājums par pielāgošanu.
Temats: Politiskā atbildība par pārkāpumiem ES militāro operāciju laikā.
Zviedrijā ir iesniegta liecība par to, ka Francijas militārie spēki, kas piedalījās ES operācijā Artemis Bunijā, Kongo, ir bijuši iesaistīti ieslodzīto spīdzināšanā un nāves soda imitēšanā. Šis incidents, iespējams, ir noticis 2003. gada 13. jūlijā, un to ir izmeklējuši gan Zviedrijas, gan Francijas bruņotie spēki. Šis gadījums rada daudzus jautājumus attiecībā uz turpmāko sadarbību.
Vai ir jebkādas garantijas, ka uz ES operācijām nosūtītie ES dalībvalstu spēki ievēro parakstītās konvencijas un ir kompetenti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām? Kā Padome plāno sekot līdzi Francijas pašreiz veiktās izmeklēšanas konstatējumiem Bunijas notikumā?
Temats: Politiskā atbildība par pārkāpumiem ES militāro operāciju laikā
Zviedrijā ir parādījusies liecība par to, ka Francijas militārie spēki, kas piedalījās ES operācijā Artemis Bunijā, Kongo, ir bijuši iesaistīti ieslodzīto spīdzināšanā un nāves soda imitēšanā. Šis incidents, iespējams, ir noticis 2003. gada 13. jūlijā, un to ir izmeklējuši gan Zviedrijas, gan Francijas bruņotie spēki. Zviedrijas liecībā tika sniegti pretrunīgi fakti, un Francijas izmeklēšanā tika secināts, ka pārkāpumu nav bijis, bet šis gadījums rada daudz jautājumu saistībā ar nākotni.
Kuram būtu jāuzņemas politiskā atbildība par pārkāpumiem, kurus veikuši dalībvalstu militārie spēki, kas piedalījās ES ārvalstu operācijās? Ja dalībvalsts militārie spēki tiek atzīti par vainīgiem kara noziegumā ES operācijas laikā, vai ir iespējams atsaukt šo dalībvalsti no ES operācijām uz ilgstošāku laiku, lai aizsargātu ES dalībvalstu militāro spēku labo vārdu un reputāciju?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze! Goudin kundze un Dahl kundze ir uzdevušas ļoti nopietnus jautājumus. Varu apgalvot gan viņām abām, gan jūsu Parlamentam, ka Eiropas Savienības operācijas tiek veiktas saskaņā ar konvencijām, kas aizsargā cilvēktiesības un starptautiskās tiesības.
Šis princips ir skaidri noteikts visos Padomes apstiprinātajos plānošanas dokumentos un ir iekļauts individuālās instrukcijās, kas tiek dotas aktīvajiem spēkiem. Tas tiek dēvēts par "kareivju korpusu”.
Kad atsevišķi indivīdi, kuri ir izvietoti ārvalstu un aizsardzības operācijās, pārkāpj savas tiesības, disciplinārās un tiesiskās sekas ir dalībvalstu kompetencē. Visas dalībvalstis stingri ievēro konvencijas, kuras aizsargā cilvēktiesības.
Saistībā ar atgadījumu, par kuru tika uzdots šis kopīgais jautājums, ļaujiet man noņemt Padomes priekšsēdētāja mantiju, lai teiktu: pārredzamības labad Francijas iestādes pēc sazināšanās ar Zviedrijas iestādēm veica rūpīgu izmeklēšanu. Šo izmeklēšanu Francijas iestāžu uzdevumā veica Aktīvo spēku un valsts aizsardzības inspekcija.
Šajā izmeklēšanā atklājās, ka jaunais vīrietis, kuru 2003. gada 13. jūlijā Francijas spēki notvēra operācijas Artemis laikā Kongo Demokrātiskajā Republikā, nepiedzīvoja nedz spīdzināšanu, nedz cietsirdīgu izturēšanos. Tādējādi nopietnās apsūdzības pret Francijas un Zviedrijas spēkiem nav pamatotas.
Hélène Goudin
(SV) Vēlos uzdot šādu jautājumu: šis jaunais vīrietis, kā mēs zinām, ir pazudis. Kā ir iespējams pierādīt, ka ar viņu nekas nebija noticis?
Hanne Dahl
(DA) Priekšsēdētājas kundze, vēlos uzdot papildu jautājumu, lai precizētu, vai gadījumā, kad ir šaubas par to, vai dalībvalsts ir ievērojusi starptautiskās konvencijas saistībā ar kādu ES operāciju, ir iespējams atsaukt šīs dalībvalsts dalību? Manuprāt, dažos gadījumos tas varētu būt nepieciešams, un ir ļoti svarīgi to skaidri zināt.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, lai nenonāktu galējībās, vēlos uz Goudin kundzes un Dahl kundzes jautājumiem sniegt uz faktiem balstītu atbildi un tādējādi sniegt jūsu Parlamentam, kā arī sev kā Padomes priekšsēdētājam informāciju no ziņojuma par Francijas Aktīvo spēku un valsts aizsardzības inspekcijas veikto izmeklēšanu.
Parlamenta zināšanai - manās amata funkcijās nav pienākuma nodarboties ar šiem jautājumiem, taču es to darīšu un sniegšu jums izmeklēšanas kopsavilkumu par 2003. gada 13. jūlija atgadījumu Čem-Čem nometnē Bunijā, Kongo Demokrātiskajā Republikā. Izmeklēšanā, ko veica ar Zviedrijas spēku atbalstu un sadarbību, atklājās, ka jaunais vīrietis, kuru 2003. gada 13. jūlijā notvēra Francijas spēki operācijas Artemis laikā Kongo Demokrātiskajā Republikā, netika spīdzināts un arī nepiedzīvoja cietsirdīgu izturēšanos. Viņu uz vairākām stundām aizturēja nometnē un pēc tam atbrīvoja. Rīkojumu par izmeklēšanas veikšanu 2008. gada 31. martā deva armijas vadība, lai pabeigtu sākotnējās izmeklēšanas, ko veica Zviedrijas un Francijas iestādes savās valstīs. Šo iestāžu starpā tika īstenota ļoti laba sadarbība, un šo izmeklēšanu rezultātā atklājās, ka pret Francijas un Zviedrijas kareivjiem un diviem pulkvežiem celtās nopietnās apsūdzības ir nepamatotas.
Tātad ir skaidrs, ka cilvēktiesības un starptautiskās konvencijas ir jāievēro ārējo drošības un aizsardzības operāciju visos posmos, sākot no plānošanas līdz īstenošanai, un tas ir jāpanāk, komandas ilgstoši apmācot šajā jomā.
Paul Rübig
(DE) Padomes priekšsēdētāja kungs, esmu ieinteresēts dzirdēt, kāda līdz šim, jūsuprāt, ir bijusi ANO loma saistībā ar attiecīgajiem jautājumiem. Vai jums šķiet, ka ANO būs kas darāms šajās jomās?
Mairead McGuinness
Jūs ar saviem komentāriem mani vēlreiz pārliecinājāt - gan no Francijas puses, gan plašāk no Padomes puses.
Bet vai jūs nepiekrītat, ka šis atgadījums un jebkuri līdzīgi atgadījumi ir ļoti slikti, raugoties no mūsu ES operāciju viedokļa, un ka mums ir ļoti labi jāzina un jābūt ļoti uzmanīgiem ar to, kā mēs rīkojamies ar šādiem ziņojumiem, proti, ka mēs izskatām tos laikus un ka tie nedara kaunu mūsu, ja vēlaties, labajam darbam?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, es pilnībā piekrītu McGuinness kundzes teiktajam. Ir skaidrs, ka par visām ārvalstu operācijām, vai nu tās tiek veiktas Eiropas drošības un aizsardzības politikas, vai kopējās sistēmas ietvaros, ir noteikti jāziņo. Pārredzamībai ir jābūt ļoti svarīgai.
Es pilnībā piekrītu McGuinness kundzei, un tādēļ mums ir nepieciešams pilnveidot visu, kas saistās ar "Militāro Erasmus”. Es ceru, ka nākamās Eiropadomes, kas notiks decembrī, darbā varēs iekļaut arī jautājumus saistībā ar apmācību un labākās prakses un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm Eiropas drošības un aizsardzības politikas ietvaros.
Kas attiecas uz McGuinness kundzes jautājumu, manuprāt, tas ir ārkārtīgi svarīgi, ja mēs vēlamies attīstīt stratēģiju Eiropas drošībai un klātbūtnei citās valstīs. Jums ir taisnība, McGuinness kundze.
Kas attiecas uz Rübig kunga jautājumu, tas tiks izskatīts rīt no rīta mūsu debatēs par Kongo Demokrātisko Republiku. Es uzskatu, ka ANO loma ir patiesi svarīga. Jautājums ir par to, kā tās resursus var stiprināt un papildināt.
Priekšsēdētāja
Es redzu, ka Dahl kundze atkal lūdz vārdu. Es varu ļaut jums uzdot tikai vēl vienu papildu jautājumu, un tas diemžēl ir viss. Atvainojiet, bet tas ir viss.
(Izsauciens no sēžu zāles)
Man nav tiesību uzspiest tieši to, ko jūs, iespējams, vēlētos dzirdēt. Padomes priekšsēdētājs ir atbildējis, un diemžēl līdz ar to šis jautājums ir izsmelts, ja vien jūs neveicat turpmāku saraksti.

Temats: Valstu sociālās drošības sistēmu koordinēšana
Vai Padome varētu izstāstīt, kāds progress ir panākts Eiropas tiesību aktu par valstu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu atjaunināšanas un vienkāršošanas procesā, kura pirmais posms bija Regulas (EK) Nr. 883/2004 pieņemšana, lai ES pilsoņi varētu brīvi pārvietoties Eiropā, vienlaikus saglabājot savas tiesības un sociālos pabalstus (veselības aprūpi, pensijas, bezdarbnieka pabalstu)?
Kas ir panākts saistībā ar īstenošanas tiesību akta pieņemšanu, ar ko aizstāj Regulu (EEK) Nr. 574/722, kurā arī ir paredzēti noteikumi sadarbības stiprināšanai starp valstu aģentūrām un datu apmaiņas metožu uzlabošanai?
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, lai atbildētu uz Panayotopoulos kundzes jautājumu, vēlos viņai teikt, ka Padome pilnībā piekrīt viņas viedoklim par to, ka pēc iespējas ātrāk ir jāpanāk vienošanās par ierosināto regulu, kurā izklāstītas metodes Regulas Nr. 883/2004, kura attiecas uz sociālā nodrošinājuma sistēmas koordinēšanu, piemērošanai.
Tas nozīmē, ka ir jānosaka noteikumi šīs regulas pieņemšanai, lai sociālā nodrošinājuma sistēmas koordinēšanas reformu pabeigtu, ja iespējams, līdz 2009. gada maijam. Kopš tā laika vairākas iepriekšējās prezidentūras saistībā ar šo ierosināto regulu, ar kuru Komisija iepazīstināja 2006. gada janvārī, ir veikušas ļoti rūpīgu pārbaudi, padarot tās noteikumus plašākus un tehniskākus.
Pateicoties iepriekšējo prezidentūru ilgstošajiem centieniem, daļēji ir pieņemtas vispārējās pieejas. Šis process tika pabeigts iepriekšējā mēnesī Francijas prezidentūras laikā, daļēji pieņemot vispārējas pieejas par divām atlikušajām nodaļām saistībā ar atlīdzībām par negadījumiem darbā un arodslimībām, kā arī par pabalstiem nāves gadījumā.
Vienlaikus Parlaments iepriekšējā gada jūlijā sniedza atzinumu pirmajā lasījumā. Padome atzinīgi vērtē plašo viedokļu konverģenci ar Parlamentu. To var redzēt ļoti konstruktīvās sadarbības, kas īstenota starp divām iestādēm no paša šī teksta izskatīšanas sākuma, rezultātos.
Kopējas nostājas pieņemšana par regulas priekšlikumu Francijas prezidentūrai ir viens no svarīgākajiem soļiem virzībā uz personas mobilitātes palielināšanu Eiropas Savienībā. Šī iemesla dēļ prezidentūra darīs visu, kas ir tās spēkos, lai šo kopējo nostāju pieņemtu Padomes 15. decembra sanāksmē, lai Parlaments to varētu pieņemt nākamā gada janvāra sesijā.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, vēlos pavaicāt Padomes priekšsēdētājam par jauno Komisijas priekšlikumu 2008/414 par pacientu tiesībām uz pārrobežu pakalpojumiem.
Kāda ir Francijas prezidentūras nostāja par šo jauno priekšlikumu?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Francijas prezidentūrai ir skaidrs, ka mums ir jāatbalsta šis Komisijas priekšlikums.
Praksē tas atvieglo procedūras apdrošinātajām personām, paātrina iestāžu atbildes sniegšanas un to apstrādes laiku ārvalstu situācijās dažādās sociālā nodrošinājuma jomās, tādās kā negadījumi darbā, arodslimības un invaliditāte. Mums ir jārod risinājumi, lai pieņemtu noteikumus šajā jautājumā. Kā jūs zināt, Francijas prezidentūra uzdeva Alain Lamassoure, kuru jūs pazīstat, jautājumu par iespējām pārvarēt pārrobežu mobilitātes šķēršļus. Viens no risinājumiem bija sociālā nodrošinājuma jomas saskaņošana.
Ir jāatrod atbilstošs līdzsvars starp valstu sociālā nodrošinājuma tradīciju saglabāšanu, kas ir svarīgas katrai no mūsu dalībvalstīm, un pārmaiņu veikšanu, kas ir svarīgas pārrobežu mobilitātes veicināšanai.
Saistībā ar to mums ir jāatbalsta jūsu minētais priekšlikums, un prezidentūra Xavier Bertrand vadībā dara visu iespējamo, lai panāktu tā pieņemšanu.
Paul Rübig
(DE) Manuprāt, viena no mūsu lielākajām problēmām ir dubultā aplikšana ar nodokļiem Eiropā, kas negaidot ir radījusi papildu nodokļu slogu, it īpaši sociālā nodrošinājuma sistēmā. Esmu ieinteresēts uzzināt, vai ir gaidāmas kādas iniciatīvas no Padomes Francijas prezidentūras.
Avril Doyle
Lai elektroniski veiktu maksājumu pārskaitījumus un atvieglotu izdevumu elektronisku atlīdzināšanu, Eiropas iestādēm nav kopējas kompetences un zināšanas, kā pielietot esošās tehnoloģijas, lai ļautu īstenot svarīgākās vienotā tirgus tiesības uz pārvietošanās brīvību vai visu mūsu pilsoņu, arī invalīdu un vecuma pensionāru, kā arī citu cilvēku pārrobežu mobilitāti, vai arī tas ir tādēļ, ka nav kolektīvās gribas to darīt? Vai ir kāda valsts, kura ir ceļā uz šīs problēmas kolektīvu atrisinājumu?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Priekšsēdētājas kundze, vēlos atbildēt uz Rübig kunga un Doyle kundzes jautājumu, jo šie ir jautājumi, kuriem jau esmu pievērsis uzmanību.
Pirmkārt, manuprāt, Doyle kundzei ir taisnība. Ir jāizmanto visas tehnoloģijas, un elektroniskās tehnoloģijas šajā gadījumā ir sevišķi lietderīgas, lai atvieglotu pacientu datņu apstrādi.
Otrkārt, Doyle kundze, mēs atbalstām kolektīvu risinājumu, ja vien mobilitātes labad mēs neapdraudam katras valsts sociālā nodrošinājuma tradīcijas.
Treškārt, es piekrītu Rübig kungam. Var manīt, ka pastāv juridiska rakstura jautājumi par ieguldījuma maksājuma problēmām saistībā ar dubulto aplikšanu ar nodokļiem. Rübig kungam ir taisnība.
Lai paustu jums savu viedokli, šīm problēmām konkrētāk pievērsos vien pagājušajā nedēļā, jo mēs esam no robežvalstīm, Rübig kungs, manuprāt, valstu pārvaldes iestādes ne vienmēr ir atbilstoši apmācītas, pārliecinātas vai pietiekami motivētas atrisināt šāda veida problēmu. Atbildot Doyle kundzei - tas, manuprāt, ir lielākais sarežģījums. Tieši tādēļ ir vajadzīga kopēja Kopienas pieeja. Komisijai ir jāpieliek patiesi lielas pūles. Arī prezidentūra virza uz priekšu šo darbu, jo katrā dalībvalstī ir sastopama pretestība pārvaldes, birokrātijas un kultūras ziņā.
Tagad jautājums par pārrobežu mobilitāti ir patiesi Eiropas integrācijas jautājums, lai attīstītu jaunu eiropiešu paaudzi un vienkārši ļautu mūsu pilsoņiem redzēt praktiskās Eiropas Savienības priekšrocības. Ir pārlieku daudz administratīvo šķēršļu šai pārrobežu kustībai, it īpaši sociālajā un fiskālajā sfērā.
Tā ir patiesa problēma. Uzskatu, ka ir jāveic būtiskas reformas un koordinācija starp Kopienas iestādēm, it īpaši starp Komisiju un valstu pārvaldes iestādēm.
Priekšsēdētājs
Padomei atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
(Sēdi pārtrauca plkst. 19.05 un atsāka plkst. 21.00)
