ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums - ES un Kanādas gaisa transporta nolīgums - ES un Vjetnamas gaisa satiksmes nolīgums (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir kopīgās debates par:
ieteikumu, ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā sagatavojis A. Zasada, par projektu Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (15381/2010 - C7-0385/2010 - 2010/0112(NLE))
ieteikumu, ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā sagatavojusi Silvia-Adriana Ţicău, par Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju lēmuma projektu, lai parakstītu Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses (15380/2010 - C7-0386/2010 - 2009/0018(NLE)), un
ieteikumu, ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā sagatavojis D. Riquet, par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu aspektiem (14876/2010 - C7-0366/2010 - 2007/0082(NLE)).
Artur Zasada
Priekšsēdētājas kundze! Protokols, ko šodien iesniegs balsošanai, ir īpaši svarīgs dokuments. Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu aviācijas pārvadājumu tirgi, kopā ņemot, veido apmēram 60 % no pasaules gaisa satiksmes. Nediskriminējoša tirgu atvēršana Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu aviosabiedrībām sniegs pasažieriem un kravu pārvadātājiem labākus pakalpojumus, nodrošinot ievērojamu ekonomisko ieguvumu un radot darbavietas. Es sapņoju par to, lai pasažieri būtu ieguvēji no tādas konkurences starp aviosabiedrībām, kuras pamatā ir tirgus principi, lai pasažieriem, kas lido ar pārsēšanos uz Amerikas Savienotajām Valstīm, piemērotu vienotu drošības kontroli, lai pasažieriem Eiropas Savienībā un Amerikas Savienotajās Valstīs būtu vienādas tiesības, un, protams, lai viņi būtu informēti par šīm tiesībām.
Vai šis protokols to nodrošinās? Nē. Taču esmu pārliecināts, ka tas ir solis pareizajā virzienā un ka tas turpmāk ievērojami vienkāršos šo mērķu sasniegšanu. Secīgajos ES un ASV sarunu posmos vairākkārt bija ļoti neskaidra situācija attiecībā uz to, vai protokols tiks parakstīts. Beidzot mums tomēr izdevās to pieņemt. Tādējādi tika novērsti daudzi riski, tostarp lielākais risks no visiem, proti, apturēšanas klauzulas piemērošana, kā rezultātā tiktu apturēta nolīguma darbība un tiktu atcelti abos sarunu posmos panāktie rezultāti. Tas nozīmētu atgriešanos tādā tiesiskajā situācijā, kāda pastāvēja pirms septiņiem gadiem, un tas būtu nepieņemami. Sešām ES dalībvalstīm nav divpusēju gaisa pārvadājumu nolīgumu ar Savienotajām Valstīm, un šā dokumenta noraidīšana būtu nozīmējusi to, ka šīs dalībvalstis nevarētu nodrošināt lidojumu savienojumus starp savām lidostām uz lidostām, kas atrodas ASV teritorijā.
Ar otrā posma nolīgumu nav sasniegts galīgais mērķis pilnīgi liberalizēt tirgu bez abu pušu noteiktiem ierobežojumiem, taču tajā ir ietverti daudzi stimuli reformas veicināšanai. Proti - kad ASV veiks grozījumus savos tiesību aktos, lai atļautu ES investoriem iegādāties lielāko daļu akciju ASV aviosabiedrībās, tad ES attiecīgi noteiks ASV investoriem iespējas iegādāties lielāko daļu akciju ES aviosabiedrībās.
Esmu īpaši gandarīts par to, ka ir uzsvērta nolīguma sociālā aspekta svarīgā nozīme. Šajā saistībā Komisijai vajadzētu izmantot šo nolīgumu, lai veicinātu atbilstību attiecīgajam starptautiskajam regulējumam sociālo tiesību jomā, jo īpaši atbilstību tiem nodarbinātības standartiem, kas izklāstīti Starptautiskās Darba organizācijas un ESAO konvencijās, kā arī atbilstību Romas Konvencijai. Tas nodrošinās to, ka aviosabiedrības labāk īstenos pašreizējās darba ņēmēju tiesības. Nolīgums arī stiprinās sadarbību vides jautājumos, pieprasot savietojamību un mijiedarbību videi draudzīgo tehnoloģiju jomā un degvielas un gaisa satiksmes pārvaldībā.
Būdams referents, es centos aplūkot šo jautājumu plašākā kontekstā un pievērst uzmanību gan protokola pozitīvajām, gan arī negatīvajām iezīmēm, neļaujoties kārdinājumam koncentrēties tikai uz tā stiprajiem vai vājajiem punktiem. Es nesāku strādāt, izvirzot a priori pieņēmumu, ka mums ir jāatbalsta vai jānoraida šis protokols. Pēc piedalīšanās ļoti daudzās sanāksmēs un diskusijās es nonācu pie secinājuma, ka Eiropas Savienība daudz vairāk iegūs, ja tā pieņems šo dokumentu, nevis to noraidīs.
Silvia-Adriana Ţicău
referente. - (RO) Priekšsēdētājas kundze! Lisabonas līgums, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, paplašināja iespējamos apstākļus, kuros starptautisku nolīgumu slēgšanai vajadzīga Parlamenta piekrišana. Tagad šajā kategorijā ietilpst arī gaisa transports, jo tā ir joma, uz kuru attiecas parasta likumdošanas procedūra.
Līdz pašreizējā nolīguma izstrādei aviācijas nozari reglamentēja divpusēji nolīgumi ar 19 ES dalībvalstīm. Es runāju par nolīgumiem starp Eiropas Savienību un Kanādu. Daudzos no šiem līgumiem bija ietverti neskaitāmi ierobežojumi, un tie nenodrošināja pilnīgu piekļuvi attiecīgajiem tirgiem.
2002. gada novembrī Eiropas Savienības Tiesa pieņēma nolēmumu, ka dažas normas šajos divpusējos nolīgumos neatbilst Kopienas tiesību aktiem.
Sarunu pilnvarās tika noteikts mērķis izveidot atvērtu aviācijas telpu starp Eiropas Savienību un Kanādu. Tas radītu vienotu gaisa transporta tirgu starp Eiropas Savienību un Kanādu, kurā pastāvētu brīva ieguldījumu plūsma un kurā Eiropas un Kanādas aviosabiedrības bez jebkādiem ierobežojumiem varētu sniegt gaisa satiksmes pakalpojumus arī abu pušu iekšzemes tirgos.
Eiropas Savienības gaisa transporta nolīgums tika parafēts 2008. gada 30. novembrī, atbalstīts ES un Kanādas augstākā līmeņa sanāksmē 2009. gada 6. maijā un parakstīts 2009. gada 17. un 18. decembrī.
Kāds ir šā nolīguma saturs? Nolīgumā ir paredzēts pakāpeniski ieviest tiesības nodrošināt satiksmi un ieguldījumu iespējas, kā arī plašu sadarbību daudzos jautājumos, tostarp attiecībā uz drošumu, drošību, sociālajiem jautājumiem, patērētāju interesēm, vidi, gaisa satiksmes pārvaldību, valsts atbalstu un konkurenci.
Visas Eiropas Savienības aviosabiedrības varēs veikt tiešos lidojumus uz Kanādu no jebkuras vietas Eiropā. Nolīgums atceļ visus ierobežojumus attiecībā uz maršrutu, cenu vai nedēļas reisu skaitu starp Kanādu un Eiropas Savienību. Aviosabiedrības varēs brīvi noslēgt komerciālas vienošanās, piemēram, vienošanās par sadarbības lidojumiem, kas ir būtiskas aviosabiedrībām, kuras apkalpo lielu skaitu galamērķu, un noteikt tarifus saskaņā ar tiesību aktiem konkurences jomā.
Šajā nolīgumā ir ietverti noteikumi pakāpeniskai tirgus atvēršanai. Pirmais posms paredz aviosabiedrību ārvalstu īpašniekiem piederošo kapitāldaļu īpatsvara ierobežojumu līdz 25 %, kā tas bija sarunu par nolīgumu noslēgšanas brīdī. Otrais posms sāksies, tiklīdz Kanāda būs veikusi nepieciešamos pasākumus, lai Eiropas ieguldītāji varētu Kanādas aviosabiedrībās iegūt līdz 49 % no kapitāldaļām, kas dod balsstiesības. Trešais posms sāksies tad, kad abas puses ļaus ieguldītājiem izveidot un kontrolēt jaunas aviosabiedrības viena otras tirgū. Ceturtais posms ir pēdējais solis, kura laikā tiks ieviestas pilnīgas tiesības darboties starp un ārpus abiem tirgiem, kā arī to iekšienē, tostarp starp punktiem otras puses teritorijā. Es runāju par kabotāžu.
Es gribētu pieminēt dažus aspektus saistībā ar šo ziņojumu. Kaut arī šis nolīgums ir vērienīgāks par nolīgumu ar ASV attiecībā uz tirgus pieejamību, tas ir mazāk skaidrs attiecībā uz sociālās dimensijas svarīgās nozīmes atzīšanu.
Ir būtiski, lai Komisija izmantotu šo nolīgumu, jo īpaši iespēju atsaukties uz Apvienoto komiteju nolūkā veicināt atbilstību attiecīgajiem starptautiskajiem tiesību aktiem sociālo tiesību jomā, jo īpaši tiem darba standartiem, kas noteikti Starptautiskās Darba organizācijas galvenajās konvencijās.
Ņemot vērā Apvienotās komitejas būtisko nozīmi, tostarp tādos politiski jutīgos jautājumos kā vides un darba standarti, ir svarīgi, lai Komisija nodrošinātu to, ka Parlaments saņem pilnīgu informāciju par šīs komitejas darbu un arī par turpmākiem grozījumiem Līgumā, un lai tas tiktu darīts, apspriežoties ar Parlamentu.
Dominique Riquet
referents. - (FR) Priekšsēdētājas kundze! Es runāšu ļoti īsi nevis tāpēc, ka nolīgums ar Vjetnamu būtu mazāk svarīgs, bet gan tāpēc, ka iepriekšējā ziņojumā par Kanādas nolīgumu Ticău kundze atkārtoti uzsvēra to tiesisko un reglamentējošo sistēmu, kurā tiks piemēroti šie nolīgumi par gaisa satiksmi starp Eiropas Savienību un trešo valsti.
Tādējādi konteksts ir tieši tāds pats kā iepriekšējā nolīguma konteksts, izņemot to, ka mūsu nolīgums, kas ir vienkāršāks un mazāk vērienīgs, cenšas ieviest horizontālu regulējumu gaisa pārvadājumu pakalpojumu jomā, 17 divpusējos nolīgumus, kas iepriekš pastāvēja starp Vjetnamu un Eiropas valstīm, un, protams, piemērot šo regulējumu visām ES valstīm. Šis nolīgums neattiecas uz tirgus atvēršanu, jo Vjetnamas ekonomika ir regulēta valsts ekonomika un acīmredzami jautājums par tirgus atvēršanu nav aktuāls. Tāpēc mērķis ir - kā iepriekšējā referente jau teica - panākt, lai tie pašreizējie divpusējie nolīgumi par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas līdz šim ir noslēgti starp Eiropas Savienību un Vjetnamu, atbilstu Eiropas tiesību aktiem.
Viena no galvenajām šā nolīguma iezīmēm ir pārvadātāja izraudzīšanas klauzula attiecībā uz visiem ES gaisa pārvadātājiem. Tas visiem ES gaisa pārvadātājiem nodrošinās nediskriminējošu piekļuvi lidojumu maršrutiem starp Eiropas Savienību un Vjetnamu. Šajā nolīgumā ietverti arī drošības nosacījumi, kas paredzēti, lai papildus klauzulai, kura aizliedz konkurenci ierobežojošu praksi, standartizētu un vienādotu šādus noteikumus. Mēs esam saskārušies ar vairākām problēmām, kas izskaidro to, kāpēc šā nolīguma panākšanai bija vajadzīgs laiks - faktiski tie bija vairāki gadi.
Attiecībā uz degvielas nodokļu klauzulas iekļaušanu -Vjetnama to galu galā noraidīja. Šī klauzula, kas parasti ir raksturīga Komisijas apspriestajos gaisa transporta pakalpojumu nolīgumos, ļauj iekasēt nodokļus no trešo valstu pārvadātājiem, kad tie veic lidojumus Eiropas Savienības teritorijā. Jānorāda, protams, ka Vjetnama neveic un pagaidām arī neveiks nekādus lidojumus Eiropas Savienības robežās.
Turklāt Vjetnamas valdība ir solījusi sākt divpusējas sarunas ar dalībvalstīm, ja tas būs vajadzīgs vai ja Vjetnamas valsts aviosabiedrība patiešām plānotu veikt lidojumu Eiropas Savienības teritorijā.
Noslēgumā vēlos pateikt, ka nolīguma ratificēšana acīmredzami sniedz vairāk priekšrocību nekā šāda nolīguma neesamība - arī tad, ja tajā nav iekļauta klauzula par nodokļu piemērošanu degvielai. Šis nolīgums tomēr nodrošinās to, ka ES tiesību aktu principi tiks ievēroti divpusēji un attiecībā uz visām ES dalībvalstīm. Tāpēc mēs skaidri aicinām Eiropas Parlamentu ratificēt šo nolīgumu.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos pateikties Parlamentam un referentiem, jo īpaši par atbalstu Komisijai saistībā ar šiem svarīgajiem nolīgumiem. Transporta un tūrisma komiteja stingri atbalstīja visus trīs nolīgumus.
Kas attiecas uz nolīgumu ar ASV, vispirms es gribētu pateikties referentam Zasada kungam par viņa ļoti pozitīvo ieteikumu saistībā ar iznākumu, ko izdevās panākt sarunās ar ASV par otrā posma gaisa transporta pakalpojumu nolīgumu. Domājams, jūs atceraties, ka otrā posma diskusiju mērķis bija veicināt transatlantiskā tirgus normalizēšanu, kā arī paplašināt un padziļināt tās lieliskās attiecības aviācijas jomā, kas tika izveidotas, īstenojot pirmā posma nolīgumu, kurš stājās spēkā 2008. gada martā.
Tagad es gribu pieminēt galvenos otrā posma aviācijas nolīguma elementus. Ar otrā posma nolīgumu tiek radītas perspektīvas papildu ieguldījumiem un tirgus piekļuves iespējas. Tas arī vēl vairāk paplašina sadarbības sistēmu vides, sociālās aizsardzības, konkurences un drošības jomās.
Attiecībā uz vidi ar šo nolīgumu tiek izveidota skaidra sistēma problēmu risināšanai vietējā un globālā mērogā. Nolīguma mērķis ir samazināt ar drošību saistīto slogu pasažieriem, aviosabiedrībām un lidostām visā Eiropā. Pirmo reizi šādā aviācijas nolīgumā ir atzīta vajadzība panākt līdzsvaru starp tirgus piekļuves iespējām un stingru sociālo aizsardzību, un tas ir izdarīts, apņemoties īstenot šā nolīguma nosacījumus tā, lai neapdraudētu darba tiesības.
Komerciālā ziņā Eiropa ir ieguvusi plašākas tiesības, tostarp tūlītēju piekļuvi "Fly America” programmai ar izņēmuma nosacījumiem aizsardzības jomā.
Otrā posma nolīgums nav perfekts. Tāpat kā jūs, es būtu vēlējies redzēt tādus tūlītējus un neatsaucamus grozījumus ASV tiesību aktos, kuri reglamentē tās aviosabiedrību īpašumtiesības un kontroli. Tas nebija iespējams, taču mums izdevās nodrošināt to, ka Amerikas Savienotās Valstis apņēmās strādāt, lai nākotnē reformētu šos noteikumus. Kā daļu no šā nolīguma ES un ASV ir uzņēmušās saistības novērst atlikušos tirgus šķēršļus aviācijas nozarē, tostarp tos šķēršļus, kas ierobežo aviosabiedrību piekļuvi pasaules kapitālam.
Tagad pievērsīšos nolīgumam ar Kanādu. Vēlos pateikties Transporta un tūrisma komitejai un Ţicău kundzei īpaši. Šā vērienīgā līguma noslēgšana ir paredzēta, lai panāktu pilnīgi atvērtu tirgu attiecībā uz tiesībām nodrošināt satiksmi un ieguldījumiem, vienlaikus nodrošinot vēl nepieredzētu līmeni regulējuma konverģencei un sadarbībai starp iestādēm.
Attiecībā uz tirgus piekļuvi šajā nolīgumā ir ietverts pilns tiesību nodrošināt satiksmi un ieguldījumu iespēju spektrs: tas nozīmē 100 % īpašumtiesības un kontroli. Tas tiek darīts, izmantojot pakāpenisku tirgus atvēršanu četros posmos. Papildus daudzajiem ieguvumiem abām pusēm ir vērts norādīt arī līdzvērtīgu konkurences nosacījumu izveidi šajā nozarē, kā arī kopēju vai savstarpēji saderīgu drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības standartu izveidi. Pēdējais, kas nav mazāk svarīgi - esmu pārliecināts, ka, likvidējot pašlaik pastāvošos reglamentējošos ierobežojumus, ar šo nolīgumu būs iespējams ievērojami palielināt pasažieru skaitu un radīt dažādas priekšrocības patērētājiem, kā arī radīt jaunas darbavietas.
Attiecībā uz Vjetnamas nolīgumu vispirms es vēlos izteikt pateicību referentam Riquet kungam par atbalstu šim horizontālajam nolīgumam. Šobrīd mēs esam apsprieduši 45 šādus horizontālus nolīgumus ar partnervalstīm visā pasaulē. 2010. gada 4. oktobrī savas vizītes laikā Eiropas Savienībā Vjetnamas premjerministrs parakstīja šo nolīgumu, kas ir svarīgs solis uz priekšu, stiprinot ES un Vjetnamas attiecības aviācijas jomā.
Horizontālais nolīgums atjaunos tiesisko noteiktību mūsu attiecībās ar Vjetnamu aviācijas jomā, panākot to divpusējo gaisa transporta pakalpojumu nolīgumu atbilstību ES tiesību aktiem, kas noslēgti starp 17 dalībvalstīm un Vjetnamu. Pats galvenais - ar šo nolīgumu tiks likvidēti ierobežojumi attiecībā uz valstspiederību divpusējos gaisa transporta pakalpojumu nolīgumos starp ES dalībvalstīm un Vjetnamu. Tādējādi tas ļaus visām ES aviosabiedrībām izmantot tās priekšrocības, ko sniedz pašlaik spēkā esošie divpusējie nolīgumi starp Vjetnamu un attiecīgo dalībvalsti.
Liels paldies par uzmanību! Es ar nepacietību gaidu debates.
Mathieu Grosch
PPE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, Kallas kungs, dāmas un kungi! Arī es vēlos pateikties visiem referentiem par viņu sagatavotajiem ziņojumiem. Mēs, Eiropas Tautas Partijas (Kristīgo demokrātu) grupa, atzinīgi vērtējam šos nolīgumus.
Šajā gadījumā 27 nolīgumi, ko varēja noslēgt minētajās jomās, ir aizstāti ar vienu nolīgumu. Mums ļoti svarīgs jautājums ir arī tehniskā saskaņošana. Tā palielina ne tikai pašu aviosabiedrību, bet arī pasažieru drošības līmeni. Abām pusēm būtu vienādi jāizturas pret tirgus atvēršanu un sadarbību Eiropas līmenī. Jāuzsver, ka tam ļoti labs piemērs ir nolīgums ar Kanādu, turpretim attiecībā uz nolīgumu ar ASV varētu vēlēties vairāk.
Vēl viena joma, kurā varētu vēlēties vairāk, ir regulāru pārbaužu neesība saistībā ar šo nolīgumu sociālo un vides aspektu. Šādām pārbaudēm vajadzētu būt ietvertām visos turpmākajos nolīgumos, jo arī ekonomisko aspektu vienkāršošanai vajadzētu nodrošināt to, ka mēs varam izmantot šos nolīgumus, lai ietekmētu ne tikai Eiropas tirgu, bet arī pasaules tirgu. Svarīgi ir arī tas, ka šie nolīgumi sniedz priekšrocības arī pasažieriem, jo to īstenošanas rezultātā var vienkāršot kontroli, vienlaikus nodrošinot pasažieru tiesību ievērošanu.
Visbeidzot vēlos pateikt, ka mēs atbalstām šo nolīgumu, jo, kā jau minēju, galu galā 27 nolīgumi ir aizstāti ar vienu nolīgumu. Tas skaidri norāda, ka drīz, cerams, pašreizējo 27 gaisa telpu vietā būs tikai septiņas vai, iespējams, pat trīs gaisa telpas, kas ir daļa no pasākumiem, lai uzlabotu gaisa satiksmes drošību un ieviestu vienotu Eiropas gaisa telpu. Tā rezultātā sarunas par šiem nolīgumiem kļūs daudz vienkāršākas.
Saïd El Khadraoui
S&D grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, komisār! Vispirms es gribētu pateikties visiem trim referentiem par paveikto darbu un par operatīvo sadarbību. Īsi sakot, kad mēs sāksim vispārīgākas debates, reaģējot uz Brian Simpson kunga ziņojumu par aviācijas nolīgumiem, mums būs iespēja vispusīgāk risināt tos jautājumus, kas saistīti ar vispārējo pieeju un stratēģiju attiecībā uz šādiem nolīgumiem.
Mēs, Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa, ar entuziasmu atbalstām to, ka vecie divpusējie nolīgumi starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm tiek aizstāti ar visaptverošiem globāliem nolīgumiem Eiropas līmenī. Šī ir labākā līdzvērtīgu konkurences apstākļu garantija visām mūsu aviosabiedrībām. Vienlaikus tas stiprinās arī mūsu aviācijas nozares integrāciju, kā arī, protams, mūsu sarunu nostāju attiecībā uz trešām valstīm.
Šajā saistībā ir svarīgi pievērst uzmanību ne tikai tirgus atvēršanai papildu tiesībām nodrošināt satiksmi un tamlīdzīgām tiesībām, bet arī tiesiskā regulējuma stiprināšanai vides un sociālajā jomā, kā arī drošuma un drošības jomās. Ir absolūti nepieciešams panākt šo aspektu savstarpējo atbilstību ļoti augstā līmenī. Vēl viens svarīgs punkts, kas jāpiemin šajā sakarībā, -tagad, kad spēkā stājies Lisabonas līgums, Parlamentam ir ne tikai jāsniedz savs atzinums, bet arī reāli jāapstiprina šie nolīgumi. Tāpēc mans vēstījums Komisijai un Padomei ir šāds: Komisijai un Padomei vajadzētu pilnā mērā izmantot šīs pilnvaras, un Parlamentam tāpēc būtu jāsaglabā savas pilnvaras teikt galavārdu, apstiprinot vai grozot papildinājumus vai citus grozījumus vēlākā posmā.
Attiecībā uz tiem nolīgumiem, kas noslēgti pirms mūsu pilnvaru sākuma, mūsu grupa uzskata, ka nolīgums ar Kanādu visvairāk atbilst mūsu iecerētajam modelim, proti, plašai sadarbībai drošības, sociālo jautājumu un patērētāju un vides aizsardzības jomās. Patiešām, referente pareizi norādīja, sadaļās attiecībā uz sociālajiem jautājumiem formulējumam vajadzētu būt mazliet stingrākam, taču to var atrisināt Apvienotajā komitejā, kam tagad nāksies konkrēti precizēt dažus jautājumus. Papildus šai sadarbībai pakāpeniski tiek ieviestas arī papildu tiesības nodrošināt satiksmi, un pakāpeniski tiek palielinātas iespējas kļūt par akcionāru otras puses aviosabiedrībās.
Ar Vjetnamu noslēgtais nolīgums atgādina mums arī par aizvien svarīgāko Āzijas tirgus nozīmi, un es domāju, ka attiecībā uz šo konkrēto aspektu mums jāuzsver, ka Padome gadiem ilgi ir vilcinājusies piešķirt Komisijai pilnvaras sarunām ar tādām valstīm kā Ķīna un Indija. Šīs pilnvaras, protams, ir būtiskas, ja mēs vēlamies panākt progresu šajā jautājumā.
Noslēdzot savu runu, es gribētu pateikt dažas lietas par nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, jo īpaši attiecībā uz otro posmu. Tas attiecas uz jomu, kas ietver 60 % no pasaules aviācijas tirgus, un tādējādi tā ir ārkārtīgi svarīga. Es pats personīgi biju Eiropas Parlamenta referents, kad pirms dažiem gadiem tika apstiprināts pirmais posms. Attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm mēs neesam pilnīgi apmierināti, jo vēl ir jāatrisina dažas problēmas attiecībā uz tirgus piekļuvi. Mēs lūdzam, lai Komisija apliecina savu apņemšanos, ka tā neapstāsies pie šā iznākuma, ka tā turpinās darbu pie tirgus atvēršanas un ka mēs kā Parlaments būsim pilnīgi iesaistīti Apvienotās komitejas darbībās.
Gesine Meissner
ALDE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms - arī es vēlos pateikties referentam. Mēs jau esam apsprieduši to, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlamentam tagad ir iespēja balsot par šādiem gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumiem vai noraidīt tos. Mēs nevaram mainīt šo nolīgumu saturu, bet mēs varam tos pieņemt vai noraidīt. Tas ne vienmēr padara situāciju vienkāršāku, taču tas vismaz ir jauns uzdevums, pret kuru mēs izturamies ļoti nopietni.
Ir saprātīgi aizstāt daudzus dažādus divpusējos nolīgumus ar vienu standartizētu ES nolīgumu. Ir skaidrs, ka gaisa telpā nav robežu un tas ir labs veids, kā izskaidrot šo pieeju. Eiropas Savienība ir arī spēcīga ekonomiskā kopiena, un tāpēc ir saprātīgi apspriest tos nolīgumus, ko ES slēdz ar dažādām trešām valstīm, un to mēs tagad darām.
Šodien uz galda atrodas vairāki ļoti atšķirīgi nolīgumi. Sākšu ar Vjetnamu. Šis ir visvienkāršākais nolīgums. Tas attiecas uz dažādu piekļuvi un pakalpojumiem, kā arī drošības noteikumiem, taču tas ir salīdzinoši nelielas darbības jomas nolīgums, un tādēļ es to tikai īsi pieminu.
Visaptverošākais nolīgums ir nolīgums ar Kanādu. Šajā nolīgumā ir nodrošināta ne tikai brīva piekļuve gaisa satiksmes pakalpojumiem, kurus var izmantot dažādi, bet tajā ir ietverti arī tādi jautājumi kā vide, drošība, piekļuve tirgum un īpašumtiesības. Šajā ziņā mēs jau sen esam tālāk par pirmajā posmā noteiktajiem 25 % un esam jau sasnieguši otrā posma rādītāju -49 % no abu pušu gaisa pārvadājumu pakalpojumu tirgus īpašumtiesībām. Tagad mēs esam gatavi īstenot 3. un 4. posma prasības. 3. posms paredz tiesības izveidot aviosabiedrību citā valstī un citā reģionā. Savukārt 4. posma nosacījumu īstenošana ļautu Eiropas aviosabiedrībai Kanādā veikt lidojumus no punkta A uz punktu B.
Par spīti tam, ka sarunas ar ASV noris jau ilgu laiku, nolīgumā ar ASV mēs ne tuvu neesam panākuši tik daudz. Es vēlos pateikt vēl vienu lietu. Kallas kungs teica, ka mēs visi ļoti atbalstām šo jautājumu, taču attiecībā uz ASV mūsu reakcija ir atturīgāka, jo šis nolīgums neatspoguļo patiesas partnerattiecības. ASV no mums grib saņemt vairāk, nekā tā ir gatava dot. Mums jāturpina sarunas par šo jautājumu. Neatkarīgi no šīs problēmas mēs balsosim par nolīgumu, jo ir skaidrs, ka ir panākts progress.
Jacqueline Foster
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Mēs arī atzinīgi vērtējam ES atvērto debesu nolīguma otrā posma veiksmīgo noslēgumu. Tas patiešām bija par vairākiem gadiem aizkavējies. Šis nolīgums acīmredzami ir būtisks sasniegums, un tas ir jāvērtē atzinīgi. Es atzīstu, ka sarunu vadītāji ir panākuši milzīgu progresu drošības, konkurences, tirgus piekļuves un vides sadarbības jomas. Taču, tāpat kā komisārs, es jūtos vīlusies, ka ar šo nolīgumu netika sasniegts galīgais mērķis pilnīgi atvērt tirgu bez noteiktiem abu pušu ierobežojumiem. Ja nolīgums patiešām ir paredzēts tam, lai reāli dotu labumu Eiropas gaisa pārvadātājiem, tad turpmākajās diskusijās ir pilnīgi jāatrisina ārvalstu īpašumtiesību un kontroles (kabotāžas) jautājumi. Protams, nolīgumi ir kompromiss, taču tas nenozīmē, ka jāpanāk vienošanās par katru cenu.
Aviācijas nozare Eiropai ir ārkārtīgi svarīga. Tā sekmē ekonomisko izaugsmi, tirdzniecību, ieguldījumus un tūrismu. Gaisa nolīgumi ar trešām valstīm mūsu aviosabiedrībām sniedz lielas iespējas ārvalstu tirgos, un tāpēc es aicinu Komisiju arī turpmāk censties noslēgt tādus gaisa satiksmes nolīgumus, kas ir taisnīgi, visaptveroši un orientēti uz pilnīgu tirgus liberalizāciju, tādējādi dodot labumu gan Eiropas pārvadātājiem, gan patērētājiem. Visbeidzot mēs gribētu vienkārši paust savu atbalstu ES un Vjetnamas nolīgumam.
Eva Lichtenberger
Priekšsēdētājas kundze, Kallas kungs, dāmas un kungi! Pēdējos gados mēs esam noslēguši daudzus gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumus, kuros vienmēr ir ietverts iepriekš noslēgto valsts līgumu apkopojums atbilstīgi Eiropas prasībām. Tagad situācija attiecībā uz Eiropas Savienības līdzdalību sāk mainīties, un es domāju, ka tas ir ļoti svarīgi.
Nolīgumā ar Vjetnamu lielā mērā ir ievērots līdzšinējais modelis, kuru mēs vienmēr esam izmantojuši. Taču nolīgums ar Kanādu ir vērienīgāks, ko es vērtēju atzinīgi. Sadarbība vides un sociālo jautājumu jomās ir pozitīva, bet, manuprāt, to varētu paplašināt vēl vairāk. Situācija saistībā ar ASV nolīgumu ir diezgan atšķirīga. Es uzskatu, ka šajā gadījumā mēs esam pāragri piekāpušies. Tirgus piekļuve ir taisnīguma jautājums, bet šajā nolīgumā noteikumi nav taisnīgi. Taču mēs esam piekāpušies. Lielā mērā nolīgumā nav izdevies ietvert noteiktus sociālo nosacījumu aspektus. Šajā jomā ir darīts pārāk maz. Mums jānodrošina, lai šeit nebūtu iespējams sociālais dempings, jo aviosabiedrību gadījumā tas ir arī drošības jautājums. Mums beidzot tas ir skaidri jāpasaka.
Otra lieta, ko gribu pateikt, ir tas, ka pastāv nopietnas problēmas saistībā ar vides jautājumiem. ASV sāk izdarīt ievērojamu spiedienu, lai panāktu, ka tiek atviegloti vai atcelti nakts lidojumu ierobežojumi, kas pašlaik noteikti ar nolūku aizsargāt vietējos iedzīvotājus. Spiediens šajā jomā ir milzīgs, un es baidos, ka mums nāksies piekāpties. Mums ir pilnīgi skaidri jāpasaka, ka tā būtu katastrofa visiem, kas dzīvo lidostu tuvumā. Attiecībā uz drošības jautājumu ASV pakāpeniski pievelk skrūves, un diemžēl Eiropas Savienībā ASV prasību īstenošana notiek bez iebildumiem. Tā ir kļūda, un es gribu to pateikt ļoti skaidri.
Visbeidzot es gribētu pieminēt vienošanos par sadarbības lidojumiem, kas šeit tiek uzsvērta kā liels sasniegums. Es vēlos pateikt tikai vienu lietu. Gala rezultātā tas ierobežos pasažieru izvēli. Es nevarēšu izvēlēties, kuras aviosabiedrības lidojumu izmantot, un, nonākot izejā uz lidmašīnu, man nāksies saskarties ar pavisam citu aviosabiedrību. Konkurences jēdziens aviācijas nozarē ir fiktīvs, un attiecībā uz pasažieru situāciju tas kļūs vēl fiktīvāks.
Juozas Imbrasas
Priekšsēdētājas kundze! Ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, tika paplašināti apstākļi, kuros starptautiska nolīguma noslēgšanai vajadzīga Parlamenta piekrišana. Tagad šajā kategorijā ietilpst gaisa satiksmes nolīgumi, jo tie ietver jomu, uz kuru attiecas parastā likumdošanas procedūra. Es uzskatu, ka šo nolīgumu īstenošana varētu sniegt ievērojamu ekonomisku labumu un radīt darbavietas. Turklāt regulējuma konverģence varētu sekmēt godīgu konkurenci. Lai gan otrā posma nolīgums ir ievērojams solis uz priekšu, ir svarīgi to neuzskatīt par transatlantiskā aviācijas tirgus izveides procesa noslēgumu.
Attiecībā uz Kanādu ir labi, ka visas ES aviosabiedrības varēs veikt tiešos lidojumus uz Kanādu no jebkuras vietas Eiropā. Ar šo nolīgumu tiek atcelti visi ierobežojumi attiecībā uz maršrutiem, cenām vai iknedēļas reisu starp Kanādu un Eiropas Savienību skaitu. Ļoti atzinīgi vērtējams ir šā nolīguma vērienīgums. Tam vajadzētu būt mērķim arī citās sarunās, kas pašlaik tiek risinātas. Tāpēc es uzskatu, ka Parlamentam būtu jādod sava piekrišana ES un Kanādas gaisa pārvadājumu nolīgumam.
To pašu var teikt par Eiropas Savienības un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdības nolīgumu par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem. Visi šie gaisa pakalpojumu nolīgumi ir izdevīgi un nepieciešami Eiropas Savienībai, mūsu aviosabiedrībām un mūsu iedzīvotājiem.
Hella Ranner
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es gribētu izmantot šo iespēju, lai pateiktu lielu paldies visiem trim referentiem par smago darbu. Šie nolīgumi ir ļoti svarīgi gaisa satiksmei un tādējādi Eiropas Savienībai. Taču es gribētu arī izmantot šo izdevību, lai vēlreiz atsauktos uz 2010. gada 20. novembra pamatnolīgumu. Es ceru, ka Komisija laikus un atbilstīgi informēs Eiropas Parlamentu par sarunām saistībā ar turpmākajiem nolīgumiem, jo tas būtu labas iestāžu sadarbības un efektīvas informācijas plūsmas nodrošināšanas interesēs.
Mēs zinām, ka sarunas par šiem un citiem nolīgumiem atbilst augstākajai kvalitātei, taču ir svarīgi, lai pēc šo nolīgumu stāšanās spēkā mēs apzinātos to stiprās un vājās vietas un lai mēs tādējādi varētu dot lielāku ieguldījumu. Rezultātā būs vieglāk garantēt Parlamenta atbalstu šādiem nolīgumiem.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētājas kundze! Rīt būs pagājis gads, kopš pēc astoņām sarežģītu sarunu kārtām beidzot tika parakstīts otrā posma gaisa transporta nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm. Ņemot to vērā, es uzskatu, ka mums vajadzētu justies gandarītiem - man, protams, jo īpaši -, ka tas tika paveikts Spānijas prezidentūras laikā un Būvdarbu publiskā iepirkuma un transporta ministra José Blanco vadībā. Viņš panāca ievērojamu progresu aviācijas jautājumos, tostarp vienotās gaisa telpas izveidē un darba attiecībās gaisa satiksmes kontroles jomā, kurā tika panākts apspriestais risinājums.
Es atzinīgi vērtēju arī to, ka Parlaments izmanto savas jaunās pilnvaras apstiprināt šādus starptautiskos nolīgumus, jo īpaši attiecībā uz transporta nozari.
ES un ASV gaisa satiksmes otrā posma nolīgumā nav iekļauta apturēšanas klauzula, kas rada vajadzību turpināt darbu un panākt uzlabojumus tajos daudzos jautājumos attiecībā uz vidi, konkurenci un pasažieru tiesībām, ar kuriem mēs pašlaik vēl neesam pilnīgi apmierināti.
Pirmo reizi nolīgumā ir risināts arī darba attiecību jautājums. Es uzskatu, ka šis jautājums ir ārkārtīgi svarīgs, jo tas pirmo reizi ļauj aizsargāt arī darba ņēmēju tiesības, kā arī garantēt to, ka turpmāk tiks ievērotas Starptautiskās Darba organizācijas un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas konvencijās noteiktās prasības.
Nolīgumā ir izklāstītas arī skaidras pamatnostādnes - un es uzskatu, ka tas ir diezgan būtiski - izveidot savstarpēju uzticēšanos drošības jomā. Iespējai izveidot "vienas pieturas” sistēmu jāpaliek atvērtai.
Tādēļ mēs uzskatām, ka šis ir labs nolīgums, kas rada jaunu nediskriminējošu pamatu, sniedz uzlabotus pakalpojumus sabiedrībai un uzņēmumiem, ir ekonomiski un sociāli izdevīgs un veicina godīgu konkurenci. Taču tas atkal nav ideāls, jo Eiropas mērķu vēriens nozīmē to, ka mums ir jācenšas panākt vairāk par šo otrā posma nolīgumu.
Tāpēc mums jāizpēta un jāizmanto visas mums pieejamās iespējas, tostarp Apvienotā komitejā un tās jaunās pilnvaras, kā arī tās jaunās iespējas, ko pavērusi Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija attiecībā uz pētniecību Eiropas vienotās gaisa telpas ATM jomā un citās jomās. Tādējādi mēs aicinām Komisijas priekšsēdētāja vietnieku Kallas virzīt uz priekšu šo nolīgumu, rūpīgi to uzraudzīt un, protams, sniegt informāciju Parlamentam.
Philippe Boulland
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Atvērto debesu nolīgums starp Eiropu un Amerikas Savienotajām Valstīm ir panākums, taču tas ir tikai viens pakāpiens un tas izvirza Eiropai dilemmu. To ir norādījusi gan pati Transporta komiteja, gan Komisija. Vai nu mēs pieņemam nolīgumu, kas nostāda neizdevīgā stāvoklī Eiropas uzņēmumus, vai arī mēs apturam šo nolīgumu un riskējam zaudēt tās priekšrocības, kuras mēs esam ieguvuši kopš 2008. gada.
Tātad ļaujiet man vilkt paralēli starp profesionālo un privāto pilotu licencēm - tekstu, kas tiks apspriests līdz vasarai -, jo piloti, un es esmu viens no viņiem, atrodas dilemmas priekšā. Eiropas Aviācijas drošības aģentūra, kas grib saskaņot licences visā Eiropā, to darīs, nodarot tiešu kaitējumu no 80 līdz 90 000 vispārējās nozīmes aviācijas pilotiem - no kuriem dažiem ir tikai ASV licence - un kaitējot - un šis ir svarīgs punkts - tiem uzņēmumiem un darbavietām, kas saistīti ar šo darbību.
Es vēlos pievērst jūsu uzmanību šim projektam, kuram nav nekāda sakara ar drošību. Tiem pilotiem, kuriem ir ASV licences, ir konstatēts 31 reizi mazāk nelaimes gadījumu. Pamatregulas (EK) Nr. 216/2008 mērķi paredz to licenču atzīšanu un līdzvērtīgu novērtēšanu, attiecībā uz kurām ir nolemts, ka nav jāgaida hipotētiskie nolīgumi, kuru noslēgšanas termiņš ir pagarināts līdz 2014. gadam.
Tādējādi es ierosinu noslēgt ļoti atklātu debesu nolīgumu un pat aicinu jūs piebiedroties man tajās reizēs, kad es ierodos Parlamentā, lidojot pats ar savu lidmašīnu, lai parādītu jums, ka ASV pilota licence ir pilnīgi droša.
Priekšsēdētāja
Paldies par uzaicinājumu, Boulland kungs, es padomāšu par to, ko es varu darīt šajā saistībā.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Es gribu apsveikt Ţicău kundzi par šo vērienīgo nolīgumu ar Kanādu. Šis nolīgums iezīmē svarīgu posmu tirgus atvēršanas procesā. Vienlaikus tas palīdzēs radīt jaunus gaisa satiksmes maršrutus un attīstīt jaunas iespējas investoriem abās Atlantijas okeāna pusēs gan jaunu ieguldījumu attīstības ziņā, gan attiecībā uz jaunu pakalpojumu ieviešanu Eiropas un Kanādas iedzīvotājiem.
Domāju, ka lēmums atļaut aviosabiedrībām darboties bez ierobežojumiem jebkurā vietā Eiropā un Kanādā ir vērtīgs un dos labumu patērētājiem, aviosabiedrībām un abu valstu ekonomikai kopumā. Šā nolīguma īstenošanas rezultātā būs vairāk aviosabiedrību sniegto pakalpojumu un radīsies jaunas kravas transporta iespējas. Taču šīs attīstības kontekstā lielāka uzmanība jāpievērš arī ietekmes uz klimata pārmaiņām apsvēršanai.
Nolīgums arī padarīs drošākus Eiropas un Kanādas tirgus, pastiprinot sadarbību saistībā ar atbilstību tām sertifikācijas procedūrām un pārbaudēm, kuru mērķis ir nodrošināt maksimālu drošības līmeni pasažieriem un precēm.
Philip Bradbourn
Priekšsēdētājas kundze! Man kā delegācijas attiecībām ar Kanādu priekšsēdētājam ir īpašs prieks runāt par šo ES un Kanādas nolīgumu. Manuprāt, ir ļoti lietderīgi atkārtoti uzsvērt dažas no būtiskākajām šā nolīguma iezīmēm. Kā jau iepriekš tika minēts, 1. posmā aviosabiedrībām ir neierobežota brīvība veikt tiešos pārvadājumus no jebkuras vietas Eiropas Savienībā uz jebkuru vietu Kanādā bez jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju skaitu vai pašiem pakalpojumiem. Mēs pārejam uz 3. posmu; ir paredzēts, ka investori varēs izveidot jaunas aviosabiedrības otras pusēs valstīs, un 4. posmā paredzētas pilnīgas kabotāžas tiesības un pārvadātāju īpašumtiesību iespējas 100 % apmērā.
Šajā nolīgumā izvirzīti arī savstarpējie standarti attiecībā uz drošību un drošumu. Un tas ir svarīgi, jo tas nozīmē, ka pasažieru, bagāžas un kravas pārvadāšanai būtu jāpiemēro racionālāka pieeja.
Šis ir ES un mūsu aviācijas nozarei svarīgs nolīgums. Tas ļaus palielināt konkurenci un nodrošinās lielāku izvēli pasažieriem. Un ne tas vien - es uzskatu, ka šā nolīguma visaptverošais raksturs var būt par paraugu turpmākajiem nolīgumiem ar citām valstīm. Šī rezolūcija skaidri parāda Kanādas kā mūsu visaktīvākās starptautiskās partneres nostāju, un es to pilnīgi atbalstu.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Šie nolīgumi ir daļa no liberalizācijas procesa, kas pašlaik notiek gaisa transporta nozarē. Tos skaidri iezīmē ideoloģija. Pat šajā stratēģiskajā nozarē mērķis ir novērst valsts iejaukšanos un regulējumu, atverot durvis monopolistiskai koncentrācijai, kas vienmēr izriet no brīvas konkurences, kura tiek uzskatīta par svētu.
Aizbildinoties ar uzņēmējdarbības iespēju veicināšanu starptautiskos gaisa pārvadājumos, šī pieeja atbalsta šīs nozares starpvalstu uzņēmumu intereses uz valsts uzņēmumu rēķina un to stratēģiskās intereses, tostarp to uzņēmumu intereses, kas, kā Portugāles gadījumā tas ir ar TAP, pieder valstij.
Tas nozīmē, ka zaudētāji ir gan darba ņēmēji, gan pasažieri. Darba ņēmēji ir zaudētāji, jo liberalizācija veicina starptautisko uzņēmumu īstenoto dempingu, kas rada ar darbu saistītu nedrošību darba apstākļu piespiedu pasliktināšanās dēļ. Arī pasažieri ir zaudētāji, jo cita starpā šis nolīgums radīs tendenci pakļaut aviācijas drošību uzņēmumu izmaksu un ieguvumu apsvērumiem.
Tas nav nekas jauns. Situācija citās nozarēs, piemēram, dzelzceļa transportā, kas ir piedzīvojis plašu liberalizāciju, uzskatāmi demonstrē sekas, ko rada brīvā tirgus principu ieviešana praksē.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikt godājamiem deputātiem lielu paldies par komentāriem. Protams, vissarežģītākais jautājums ir nolīgums un sarunu process ar ASV. Varu jums apliecināt, ka sarunas ne tuvu nav galā. Nolīgums ir viena daļa no procesa, un mēs noteikti turpināsim risināt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, taču es gribētu uzsvērt, ka ASV ir ļoti sarežģīts partneris. Kā daudzi no jums jau minēja, ES un ASV aviācijas pārvadājumu tirgi veido 60 % no pasaules gaisa satiksmes apjoma. Tas, ko mēs nolemsim sadarbības jomā, noteiks arī visu aviācijas sistēmu un tās vidi kopumā pasaulē, tāpēc šī sadarbība ir ļoti svarīga visai pasaulei. Ļoti skaidri jāpasaka arī tas, ka Amerikai ir tādas pašas parlamentārās procedūras: viņiem ir ASV Kongress, ar kuru ļoti grūti risināt jautājumus tieši protekcionisma noskaņojuma dēļ, taču mēs sadarbojamies un attīstām mūsu attiecības.
Es došos uz Vašingtonu pēc dažām nedēļām, un mēs esam apņēmušies strādāt piecos virzienos: pirmkārt, drošība, otrkārt, drošums, treškārt, tehnoloģiskā sadarbība - Budapeštā mēs parakstījām svarīgu nolīgumu par gaisa satiksmes vadības sistēmu savietojamību, kas ir ārkārtīgi svarīgi Eiropai, lai mēs nezaudētu savas konkurētspējas priekšrocības -, ceturtkārt, vide un, piektkārt, tirdzniecība jeb uzņēmējdarbība.
Runājot par uzņēmumiem, kā jūs zināt un kā jūs jau minējāt, pastāv smieklīgi ierobežojumi attiecībā uz īpašumtiesībām. Taču ir arī ļoti skaidri jāsaprot, ka mēs nevaram piespiest ASV nodot šīs tiesības; mums ir jārisina sarunas, un tas dažreiz nav tik acīmredzami skaidrs. Mums ir jārisina sarunas un jāņem vērā viņu bažas. Sarunas izskatās diezgan daudzsološas, taču mēs noteikti nevaram uzvarēt nevienā tirdzniecības vai īpaši tehnoloģiskajā konfrontācijā: no tās būtu jāizvairās, tā var būt ļoti bīstama.
Tādējādi, kā es teicu, mēs esam apņēmušies oktobrī virzīties uz priekšu minētajās piecās jomās, kam noteikti sekos jauni nolīgumi, un kopīgi ar jauno ASV Kongresu mēs centīsimies veicināt tirgu atvēršanu, kas būs visgrūtākā sarunu daļa, kā vairāki no jums jau norādīja.
Es arī vēlos pateikt, ka, jā, Vjetnamas nolīgums, protams, darbības jomas ziņā ir daudz mazāks nekā pārējie nolīgumi, taču ir ļoti svarīgi, ka mēs veidojam aviācijas telpu, uz kuru attiecas vieni un tie paši noteikumi un kurā tiek ievēroti vieni un tie paši noteikumi, un tieši šis ir šo nolīgumu mērķis, jo īpaši - kas ir sarežģīts elements sarunās ar trešām valstīm - ES pārvadātāju atzīšana. Jūs zināt, ka tas ir ļoti jutīgs jautājums, un ar šiem nolīgumiem ar trešām valstīm mēs radām labākas iespējas arī Eiropas aviosabiedrībām.
Paldies par jūsu komentāriem! Es apsolu, ka mēs jūs informēsim par visu turpmāko notikumu gaitu. Mums ir bijušas vairākas diskusijas TRAN komitejā par šo sarunu koncepciju un to turpmāku attīstību, un šajā gadījumā atkal ir jārisina sarunas ar sarežģītiem partneriem. Šī ir mūžīgā patiesība attiecībā uz visām sarunām, taču kopējā aina nav tik slikta. ES pārvadātāju atzīšanā un vairākos citos jautājumos mēs esam panākuši daudz, arī ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Šajā saistībā varu jums apliecināt, ka es atkal tikšos ar ASV transporta politikas vadītājiem; pastāv zināma vēlme sadarboties un rast veidus, kā atrisināt problēmas saistībā ar mūsu interešu konfliktu.
Artur Zasada
Priekšsēdētājas kundze! Es esmu ļoti pateicīgs visiem par izteiktajiem viedokļiem attiecībā uz gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm. Es piekrītu, ka nolīgums nav ideāls; tas ir vēl viens solis pareizajā virzienā, taču mēs, protams, vēl neesam nonākuši šā ceļa galā. Mēs nevarējām grozīt šo dokumentu ar procedūru saistītu iemeslu dēļ. Taču nolīguma noraidīšana būtu nozīmējusi to, ka mēs upurētu ieguvumus, kas panākti abos sarunu posmos.
Savā ziņojumā es esmu iekļāvis aicinājumu veikt noteiktus grozījumus, kuriem vajadzētu būt Apvienotās komitejas darba galvenajam uzdevumam vai kuriem vajadzētu būt par pamatu trešajam sarunu posmam. Īpaši es aicinu tālāk liberalizēt tiesības nodrošināt satiksmi, nodrošināt papildu ārvalstu investīciju iespējas, pieņemt daudz mērķtiecīgāku nostāju attiecībā uz vides aizsardzību un labāk koordinēt politiskās stratēģijas pasažieru tiesību jomā, lai garantētu pasažieriem visaugstāko iespējamo aizsardzības līmeni.
Dāmas un kungi! Mans darbs pie šā dokumenta vēl nav pabeigts. Es plānoju uzraudzīt Apvienotās komitejas darbības; šī komiteja tika izveidota, lai nodrošinātu atbilstīgu vai pat plašāku šā nolīguma nosacījumu īstenošanu. Es centīšos nodrošināt pastāvīga novērotāja klātbūtni Apvienotajā komitejā, kurš pārstāvētu Eiropas Parlamentu. Ja komiteja neattaisnos uz to liktās cerības, tad Parlamentam vajadzētu aicināt Komisiju sākt trešo sarunu posmu.
Visbeidzot es vēlos, protams, izteikt siltu pateicību visiem ēnu referentiem par viņu komentāriem un palīdzību šā ziņojuma sagatavošanā.
Silvia-Adriana Ţicău
referente. - (RO) Priekšsēdētājas kundze! Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādu var raksturot kā vērienīgāko gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Savienību un svarīgu pasaules partneri.
Tas ievērojami uzlabos satiksmi starp abu valstu tirgiem un saikni starp cilvēkiem, vienlaikus, pakāpeniski liberalizējot ārvalstu īpašumtiesību nosacījumus, tas arī pavērs jaunas iespējas aviācijas nozarē. Precīzāk sakot, pat pēc grozītā protokola pagaidu piemērošanas, kas tādējādi ir otrais posms, šis nolīgums ir vērienīgs un konkrētāks nekā Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgums par tiesībām nodrošināt satiksmi, īpašumtiesībām un kontroli.
Atbilstīgi Komisijas veiktajam pētījuma atvērta nolīguma ar Kanādu radītais ieguvums būtu papildu pusmiljons pasažieru nolīguma darbības pirmajā gadā, un tiek lēsts, ka dažos gados, iespējams, 3,5 miljoni jaunu pasažieru izmantos iespējas, ko varētu sniegt šāds nolīgums.
Nolīguma noslēgšanas rezultātā patērētāju ieguvums varētu būt vismaz EUR 72 miljoni, pateicoties zemākām cenām, un tas radītu arī jaunas darbavietas.
Priekšsēdētājas kundze! Mēs atzinīgi vērtējam šā nolīguma vērienīgumu. Tam būtu jākļūst par mērķi un paraugu citām pašlaik notiekošām sarunām.
Noslēgumā es iesaku Parlamentam apstiprināt ES un Kanādas gaisa pārvadājumu nolīgumu.
Dominique Riquet
Priekšsēdētājas kundze! Es runāšu ļoti īsi, jo, kā norādīja komisārs Kallas, nolīgums ar Vjetnamu ir vienkāršs nolīgums, ko visi ir apstiprinājuši. Tas nav radījis kādas grūtības attiecībā uz mūsu pašu ziņojumu, un tam ir liels nopelns Vjetnamas tirgus atvēršanā visām Eiropas iesaistītajām pusēm, ieviešot savstarpīguma principu attiecībās ar valsti, kura darbojas atbilstīgi atšķirīgam ekonomikas modelim.
Es uzskatu, ka šis nolīgums būtu jāuzskata arī par svarīgu soli ģeogrāfiskā ziņā, jo tas mums paver ceļu uz Austrumiem un Dienvidaustrumāzijas valstīm. Tāpēc es nedomāju, ka būtu vēl palicis kaut kas nepateikts, izņemot šo: es priecājos, ka mums ir izdevies panākt apmierinošu noslēgumu attiecībā uz šo nolīgumu, kas radīs mazliet lielākas iespējas ceļot starp Vjetnamu un Eiropu.
Priekšsēdētāja
Kopīgās debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks šodien plkst. 11.30.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Nuno Teixeira
rakstiski. - (PT) Pēdējos gados Eiropas Savienība ir apspriedusi un noslēgusi vairākus nolīgumus ar citām valstīm gaisa transporta jomā.
Saskaņā ar Tiesas nolēmumu tradicionālās izraudzīšanas klauzulas spēkā esošajos divpusējos nolīgumos ir pretrunā ES tiesībām, jo tās diskriminē tos ES pārvadātājus, kuri ir reģistrēti vienā dalībvalstī, bet kuri pieder un kurus kontrolē citu dalībvalstu pilsoņi. Tā kā šādi nolīgumi pārkāpj principu par brīvību veikt uzņēmējdarbību, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 49. pantā, ES ir sākusi un izkopj praksi sarunām un gaisa transportu nolīgumu slēgšanai starp ES, no vienas puses, un trešām valstīm, no otras puses. Mēs uzskatām, ka galvenie šā nolīguma elementi ir rūpes par drošību, pasažieru tiesībām, sertifikātu savstarpēju atzīšanu un sadarbību regulējuma jomā.
Šajā saistībā es gribētu pievērst uzmanību Parlamenta ierobežotajai nozīmei attiecībā uz šiem dokumentiem. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlamenta viedoklis ir saistošs, bet tas attiecas tikai uz galīgo tekstu, kas jau ir parakstīts; tas nevar izteikt ierosinājumus vai veikt grozījumus nolīguma saturā.
Judith A. Merkies
rakstiski. - (NL) Holandes Darba partijas delegācija Eiropas Parlamentā noteikti neuzskata otrā posma nolīgumu par ideālu, taču tā domā, ka tas ļaus panākt progresu svarīgās jomās. Turklāt tas neļaus Amerikas Savienotajām Valstīm aktivizēt apturēšanas klauzulu, kas būtu iespējams, ja šāda nolīguma nebūtu. Apturēšana varētu novest pie tā, ka Eiropas pasažieri un aviosabiedrības vairs nevarētu izmantot tās būtiskās priekšrocības, kas, pateicoties šim protokolam, tiem bija pieejamas kopš 2008. gada marta. Priekšrocības un nolīguma pozitīvie aspekti īpaši ietver nolīgumus par aviosabiedrību darbinieku darba standartiem, labas prakses apmaiņu saistībā ar trokšņa samazināšanu, sadarbības stiprināšanu vides aizsardzības jomā un tā tālāk. Holandes Darba partijas delegācija Eiropas Parlamentā atzīst, ka nepārtraukti jāturpina pienācīgas debates par drošības prasībām (piemēram, skeneru izmantošanu) un par šādu prasību ietekmi uz pasažieru privāto dzīvi un veselību. Turklāt mūsu delegācija vēlas uzsvērt, ka jānodrošina, lai galvenā uzmanība tiktu pievērsta Eiropas un ASV iedzīvotāju tiesībām uz privātumu un lai tās tiktu ievērotas pasažieru personas datu apmaiņā starp ES un ASV. Ir svarīgi, lai Parlaments pašlaik un arī turpmāk būtu iesaistīts šajās sarunās un lai Eiropas noteikumi netiktu mazināti.
Kinga Gál
rakstiski. - (HU) Ir svarīgi nopietni izturēties pret Eiropas iedzīvotāju bažām, kas saistītas ar viņu tiesību uz datu aizsardzību ievērošanu. Mēs uzskatām, ka svarīgi, lai būtu nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par datu aizsardzību, īstenojot sadarbību krimināllietās un tieslietās. Mēs atzinīgi vērtējam to, ka Ungārijas prezidentūra ir aktīvi iesaistījusies datu aizsardzības jautājumā. Šajā saistībā mums īpaši jāņem vērā Padomes secinājumi par datu aizsardzību, ko februāra sanāksmē pieņēma Tieslietu un iekšlietu padome. Mēs gaidām Komisijas priekšlikumus, lai nodrošinātu to, ka aizsargātas un ievērotas ir gan mūsu brīvības, gan mūsu datu drošība.
