Jautājumu laiks (jautājumi Padomei) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B6-0227/09).
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.
Temats: pret Lisabonas līgumu vērstā retorika
Pasaules finanšu krīze ir parādījusi mums, cik vitāli būtiski ir, lai Eiropas Savienība ir stipra. Īrijā mēs ātri vien apguvām to, ka situācijā, kad sarūk ekonomika un palielinās bezdarba līmenis, mīti un dezinformācija par Lisabonas līgumu sniedz minimālu komfortu. Čehijas Republikai pārņemot ES prezidentūru un šīs valsts prezidentam sekmējot pret Lisabonas līgumu vērstu retoriku, kā Padome plāno saskaņot šos vēstījumus ar aizvien lielāko nepieciešamību nodrošināt lielāku, nevis mazāku sadarbību ES ietvaros?
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Padome vienmēr ir atklāti paudusi apņemšanos stiprināt sadarbību ES ietvaros, īpaši krīzes laikā. Čehijas prezidentūra, turpinot sava priekšgājēja iesāktos darbus, smagi strādā pie tā, lai atrisinātu problēmas, ko izraisījusi finanšu un ekonomiskā krīze, un šajā sakarā ir pieņēmusi pasākumus dažādos līmeņos. Tā izveidoja kopēju sistēmu dalībvalstīm, par ko, piemēram, liecina banku glābšanas plāns, Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns, finanšu tirgus reglamentēšana un uzraudzība. Arī Eiropas Parlaments ir sniedzis savu ieguldījumu šajos pasākumos, atbalstot ieguldījumus infrastruktūrā un īpaši ar dažādām aktivitātēm starptautiskajā mērogā. 19. un 20. marta sanāksmē Padome galveno uzmanību pievērsa finanšu krīzes pārvarēšanai un reālās ekonomikas problēmām un skaidri pauda, ka Eiropa spēj stāties pretī šīm problēmām un apturēt pašreizējo krīzi tikai, rīkojoties vienoti un koordinēti vienota tirgus struktūras un ekonomiskās un monetārās savienības ietvaros. 19. marta sanāksmē Padome nolēma, ka cieši koordinētai ES rīcībai Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna ietvaros ir jāmobilizē visus pieejamos instrumentus, tajā skaitā Kopienas resursus, un ka tai ir pilnībā jāintegrē izaugsmes, nodarbinātības, sociālās integrācijas un sociālās drošības stratēģijas.
Saistībā ar Lisabonas līgumu Padome pagājušā gada decembrī panāca vienošanos attiecībā uz turpmāko attīstību. Pēc Īrijas lūguma dalībvalstis piekrita nodrošināt īpašas juridiskas garantijas saistībā ar jautājumiem, kas radīja bažas pagājušā gada referendumā Īrijā. Vēl Padome piekrita, ka, ja Lisabonas līgums stāsies spēkā, tad saskaņā ar pamata juridiskajām procedūrām pieņems lēmumu par katras dalībvalsts pārstāvību Komisijā. Tajā pat laikā Īrijas valdība apņēmās strādāt pie tā, lai Lisabonas līgumu ratificētu līdz pašreizējā Komisijas pilnvaru termiņa beigām, neskaitot detalizētu ar šo jautājumu saistītu pasākumu pabeigšanu līdz 2009. gada vidum un pieņemot, ka realizēsies apmierinoša īstenošana. 19. un 20. marta sanāksmē Eiropadome bija informēta par situāciju saistībā ar šo jautājumu un tā pieņēma lēmumu atgriezties pie tā izskatīšanas 2009. gada jūnija sanāksmē.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze, atļaujiet man pateikties ministra kungam par atbildi.
Es uzskatu, ka mēs šeit Parlamentā un institūcijās kopumā pārāk aizstāvamies, kad runa ir par Lisabonas līgumu un Eiropas Savienību kopumā. Ir pienācis laiks pievērsties tiem, kas vēršas pret Eiropas aizstāvību. Kas notiktu, ja mums nepastāvētu Eiropas Centrālā Banka? Kas notiktu ar tām dalībvalstīm, kas pievienojušās eirozonai, ja eirozona nepastāvētu?
Tas, kas mums trūkst, ir atpazīstams Eiropadomes vadītājs, kurš varētu runāt par ekonomikas atveseļošanas jautājumiem, un es domāju, ka ir skaidrs, ka ir patiešām būtiski, lai Lisabonas līgumā būtu noteikums, kas paredzētu šādas amatpersonas iecelšanu. Ja šāda amatpersona jau būtu iecelta, mums nebūtu jālīkločo starp ik pēc sešiem mēnešiem viena otru nomainošajām prezidentūrām.
Iespējams ministra kungs varētu savā atbildē pateikt, kādu viņš redz perspektīvu Lisabonas līguma ratifikācijai Čehijas Republikā.
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Es atbildēšu uz visiem jautājumiem vienā reizē.
Priekšsēdētāja
Mūsu parastā procedūra ir, ka vispirms atbildat jautātājam un uz viņa papildjautājumu un pēc tam es kā parasti apkopošu pārējos papildjautājumus un nodošu tos jums, un tāds ir mans lēmums.
Es būtu pateicīga, ja Jūs vispirms atbildētu.
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Paldies, priekšsēdētājas kundze! Dāmas un kungi, es atbildēšu uz jautājumu. Vēlos atzīmēt, ka ciktāl tas skar Lisabonas līguma ratifikāciju Čehijas Republikā, divas parlamenta palātas, ko veido Pārstāvju palāta un Senāts, ļoti smagi strādā pie šī Līguma, un šī gada 18. februārī Pārstāvju palāta to apstiprināja. Šajā sakarā man jāuzsver, ka saskaņā ar Čehijas konstitucionālajām tiesību normām Līgumu var apstiprināt tikai ar konstitucionālu vairākumu. Čehijas parlamenta Senāts, iespējams, balsos par Līgumu 6. maijā, tomēr Senāts apstiprināšanai ir paredzējis nosacījumu, ka ir jāsastāda atbilstoši tiesību akti, saskaņā ar kuriem kvalificēta vairākuma balsojuma līmeņa pilnvaru nodošanai ir nepieciešama abu parlamenta palātu piekrišana. Tas ir tā dēvētais nosacījumu mandāts. Attiecīgie tiesību akti ir jau sastādīti un apstiprināti, un mēs ceram, ka 6. maijā Senāts balsos par tiem un, kad tie būs apstiprināti, Lisabonas līgums saņems parlamentāru ratifikāciju.
Richard Corbett
Vai Čehijas prezidentūra nepiekrīt tam, ka Lisabonas līguma gadījumā problēma ir nevis informācijas trūkums, jo informācija par to pastāv un ir pieejama, bet gan ievērojama apmēra dezinformācija, ko apzināti izplatījuši Līguma oponenti?
Ņemot vērā, ka Eiropas institūcijas neparakstīja Līgumu, bet gan atrunāja dalībvalstis, vai prezidentūra nepiekrīt arī tam, ka valstu valdībām būtu jāiegulda vairāk pūļu, lai kliedētu mītus un dezinformāciju, ko pieminēja Mitchell kungs, un labi jāsagatavojas šai debatei, kas ir vitāli būtiska Eiropas nākotnei.
Christopher Heaton-Harris
Ministra kungs, esmu pārliecināts, ka Jūsu valstī tāpat kā Īrijā vēlētāji izjūt un ir nobažījušies par šobrīd notiekošo informācijas sagrozīšanu saistībā ar ES. Viņi nav muļķi un zina, ka Komisija nodarbojās ar mahinācijām saistībā ar tās likumdošanas programmu, lai Īrijas plašsaziņas līdzekļos nenokļūtu sliktas ziņas.
Ir ļoti žēl, ka Mitchell kungs, Corbett kungs un citi ir tik apžilbuši no spožajiem veiksmīgu eirokrātu panākumiem, ka nav pamanījuši būtiskāko: proti, ka Īrijas iedzīvotāji jau ir snieguši savu lēmumu. Iespējams, kungs, jūs varat panākt, ka Padome dod rīkojumu Komisijai pārtraukt masīvo sakaru un informācijas, vai citiem vārdiem sakot - propagandas dienestu pieaugumu, un atļaut pastāvēt Īrijas iedzīvotāju rezultātiem un pierādīt, ka Eiropas Savienībā eksistē demokrātija.
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Man ir jāuzsver, ka mums visiem vajadzētu būt tik drosmīgiem, lai atzītu paši sevi, ka ES pilsoņi ļoti maz zina par to, kā darbojas ES. Bieži vien ES ietekmē tās pilsoņus abstraktā veidā, un tās institūcijas ir grūti izprotamas. Jo zemāks informētības līmenis, jo lielāka iespēja izveidoties apstākļiem, kas sekmē, piemēram, dezinformāciju, kas ļoti ātri pārņem cilvēku prātus tieši tā iemesla dēļ, ka viņi nav pietiekami informēti par ES darbību. Manuprāt, atrisinot demokrātijas deficītu un faktu, ka pilsoņi ne vienmēr identificējas ar ES un tās institūcijām, novērstu iespēju, ka izplatās dezinformācija un meli. Es patiesi ticu, ka katras ES dalībvalsts valdības pamatpienākums ir izteikt skaidru viedokli par dezinformāciju un meliem. Tajā pat laikā dalībvalstu valdībām būtu pastāvīgi jāinformē to pilsoņi par visiem jautājumiem saistībā ar Eiropas integrāciju. Es patiesi ticu, ka tikai tādā gadījumā mēs panāksim īstu demokrātijas progresu.
Temats: nodokļu divkārša uzlikšana
Ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas neseno judikatūru saistībā ar nodokļu divkāršu uzlikšanu, kādus pasākumus Padome plāno ierosināt, lai saskaņotu Eiropas nodokļu tiesību aktus, lai Eiropas pilsoņiem nebūtu jāmaksā divreiz par vienu un to pašu ar nodokli apliekamo darījumu?
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, saistībā ar pašreizējo stāvokli Kopienā šobrīd Kopienas līmenī vēl nav pieņemti pasākumi nodokļu divkāršas uzlikšanas novēršanai tiešo nodokļu jomā, izņemot Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/435/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs, 1990. gada 23. jūlija Konvencijai par nodokļu divkāršās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvu 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem. Tā tas ir tādēļ, ka šī joma ietilpst dalībvalstu kompetencē, ar nosacīju, ka tās ievēro Kopienu tiesību aktus. Nolīgumi par nodokļu divkāršas uzlikšanas novēršanu, kas noslēgti divpusēji starp dalībvalstīm saskaņā ar iepriekš norādītajām autonomajām pilnvarām un saderīgi ar ESAO Paraugnolīgumu, acīmredzot nav pietiekami, lai novērstu visus likumīgas nodokļu divkāršas uzlikšanas gadījumus ES.
Komisija, kurai ir ekskluzīvas tiesības ierosināt Kopienā tiesību aktus saistībā ar tiešo nodokļu jomu, šobrīd izvēlas pieiet šim jautājumam pragmatiski, ņemot vērā subsidiaritātes principu, kas piemērojams Kopienas tiesību aktiem tiešo nodokļu jomā, un vienprātības nosacījumu. Šai pragmatiskajai pieejai vajadzētu pamudināt dalībvalstis sadarboties, lai nodrošinātu, ka viņu valsts nodokļu sistēmas, tajā skaitā divpusējie nolīgumi par aplikšanu ar nodokļiem darbojas nevainojami. Citu starpā tas ir pieminēts Komisijas paziņojumā paziņojumam par dalībvalstu tiešo nodokļu sistēmu koordinēšanu iekšējā tirgū, īpaši tā galīgajā redakcijā COM 2006/823. Padome apstiprināja šo Komisijas uz koordinēšanu balstīto pieeju 2007. gada 27. marta secinājumos. Tā uzsvēra, ka iekšējā tirgus darbību var uzlabot, dalībvalstu līmenī sadarbojoties nodokļu jomā un gadījumos, kad nepieciešams, arī Eiropas līmenī, vienlaikus ievērojot dalībvalstu pilnvaras. Padome paziņoja, ka pieņemams risinājums ir rodams dažādos veidos, ievērojot subsidiaritātes principu.
Manuel Medina Ortega
(ES) Priekšsēdētāja kungs, informāciju, ko mums sniedzat, ir pareiza, bet kā Parlamenta locekļiem un pavisam noteikti Eiropas pilsoņiem mums rodas iespaids, ka Kopienas tiesību aktos ir bīstamas nepilnības.
Šobrīd, kad visās dalībvalstīs nodokļu prasības turpina kļūt intensīvākas, mobilitāte ir gandrīz neiespējama.
Kad lūdzam Komisiju paskaidrot pragmatisko pieeju, šķiet, ka Padome neatbalsta Komisiju. Šķiet, ka atrodamies burvju lokā, kurā Komisija liek vērsties pie Padomes, bet Padome - pie Komisijas, taču tajā pat laikā realitāte ir tāda, ka Eiropas, ko cenšamies veidot, pilsoņiem nav iespējams uzturēties citās dalībvalstīs vai veidot darījumu attiecības lielā nodokļu sloga dēļ, ko izraisa fiskālās sistēmas nesaskaņošana.
Vai Padome spēj īstenot kādus pasākumus, kas pārtrauktu šo burvju loku?
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Pirmkārt, es vēlos uzsvērt, ka ilgtermiņa mērķis ir risinājums direktīvas vai daudzpusēja nolīguma veidā. Tikai šādi mēs spēsim efektīvi attīstīt šo sistēmu, vērtējot no juridisko principu skatupunkta. Komisija ir ierosinājusi risinājumu būtiskākajām problēmām, kas saistītas ar iekšējo tirgu, izmantojot uzlabotu koordinēšanu starp dalībvalstu nodokļu tiesisko regulējumu un uzlabotu lēmumu pieņemšanas procesu. Komisija savā paziņojumā (COM(2006) 823) par nodokļu sistēmu koordinēšanu pauda priekšlikumu izveidot mehānismu efektīvai strīdu risināšanai saistībā ar starptautiskā mēroga nodokļu divkāršās uzlikšanas problēmām ES, taču nepietiekamā atbalsta no dalībvalstu puses dēļ, ko jau šeit pieminēja Parlamenta deputāti, Komisija atcēla šo lūgumu par labu citām iniciatīvām. Komisija pilnībā apzinās nodokļu divkāršās uzlikšanas ietekmi uz iekšējo tirgu un tā uzsāks gatavoties publiskai apspriešanai 2009. gadā. Pamatojoties uz šīm apspriedēm, Komisija sastādīs paziņojumu par rezultātiem un priekšlikumu pieņemamam pastāvošo problēmu risinājumam.
Padome vairakkārt ir centusies risināt šo problēmu dažādu iniciatīvu ietvaros. Pirmā bija Direktīvas 90/435/EK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, darbības jomas paplašināšana, veicot tajā grozījumus ar Direktīvu 2003/123/EK, lai novērstu ekonomisko un likumīgo nodokļu divkāršo uzlikšanu pārrobežu dividenžu plūsmai Kopienas ietvaros. 1990. gadā pieņēma arbitrāžas līgumu ar mērķi novērst nodokļu divkāršu uzlikšanu, ko izraisa saistīto uzņēmumu iekšējo cenu noteikšana. Tomēr šī direktīva neizrādījās pietiekami efektīva, daļēji tādēļ, ka tai ir starptautiska nolīguma, kas noslēgts starp dalībvalstīm, nevis Kopienas juridiska instrumenta raksturs. 2003. gadā pieņēma Direktīvu 2003/49/EK, kas ir paredzēta, lai novērstu nodokļu divkāršu uzlikšanu procentu un honorāru maksājumiem, kurus veic asociēti uzņēmumi dažādās dalībvalstīs, un atļauj tikai maksājuma īpašuma beneficiāra dalībvalstij piemērot maksājumam nodokļus. Jautājums par šīs direktīvas darbības jomas paplašināšanu tiks ieļauts turpmākajās Padomes sarunās. Saistībā ar diviem Komisijas paziņojumiem par koordinētām dalībvalstu tiešo nodokļu sistēmām iekšējā tirgū un pensiju nodokļiem Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN) pieņēma Padomes 2008. gada decembra rezolūciju par pensiju nodokļiem. Šīs rezolūcijas mērķis ir novērst nodokļu divkāršu uzlikšanu un koordinēt valstu procedūras pensiju nodokļu jomā, lai, kad norit ekonomiskās aktivitātes starp dažādām dalībvalstīm un fizisku vai juridisku personu aktīvus pārceļ no valsts, kurā piemēro izceļošanas nodokli, saņēmēja valsts piemērotu aktīvu tirgus vērtību, ko samainīja aktīvu pārcelšanas brīdī no izceļošanas valsts, kā izmaksas, kas radušās aktīvu pārdošanas brīdī.
Syed Kamall
Mēs visi saprotam, ka šie jautājumi par aplikšanu ar nodokļiem var būt ļoti tehniski, taču kopumā ministra kungam būtu jāpiekrīt tam, ka ikvienam, kurš izprot šos jautājumus, ir skaidrs, ka nodokļu sistēmu saskaņošana nav būtiskākais, lai novērstu nodokļu divkāršu uzlikšanu? Zinu, cik tehniski tas ir, tomēr viss, kas ir nepieciešams, ir dalībvalstu vēlme īstenot labāku sadarbību. Ņemot vērā naudas summas, ko valdības šobrīd atņem no nodokļu maksātājiem, kas atrodas apgrūtinātos apstākļos, pavisam noteikti ir pienācis laiks sekmēt nodokļu konkurenci, lai visā Eiropas Savienībā samazinātu strādājošo ģimeņu slogu.
Paul Rübig
(DE) Padomes priekšsēdētāja kungs, uzskatu, ka Čehijas prezidentūra šajā jautājumā īsteno ļoti pozitīvu un proaktīvu pieeju. Es vēlos apsveikt Jūs ar to, jo, protams, ir būtiski pasargāt pilsoņus un mazos un vidējos uzņēmumus, lai tiem sniedzot pakalpojumus būtu iespējams arī atgūt atbilstošus ienākumus. Nodokļu divkāršai uzlikšanai nav nekāda sociāla attaisnojuma. Tādēļ man ir šāds jautājums: vai uzskatāt, ka Eiropas Kopienu Tiesa varētu noteikt šajā jomā standartus?
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Eiropas Kopienu nolēma, ka tieša Kopienas tiesību aktu, pārvietošanās brīvības un nediskriminācijas principa piemērošana neuzliek dalībvalstīm pienākumu novērst likumīgu nodokļu divkāršu uzlikšanu, kas izriet no dažādu nodokļu sistēmu savstarpējās mijiedarbības pārrobežu darījumu gadījumos Kopienas ietvaros. Šī nostāja izriet no Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma lietā C-513/04, Kerckhaert Morres. Tiesa jau ir spriedusi par šo jautājumu, un es patiesi ticu, ka šajā ziņā ir atlicis ļoti mazs darbības lauks. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, nolīgumiem, kas novērš nodokļu divkāršu uzlikšanu, ir jāatbilst iekšējā tirgus nosacījumiem un īpaši tie nedrīkst viest diskrimināciju vai pretrunas saistībā ar pamatbrīvībām, kas izriet no Eiropas Kopienu dibināšanas līguma. No otras puses, es uzskatu, ka nodokļu divkāršas uzlikšanas risks ievērojami sarežģī nodokļu sistēmas un, galvenais, sarežģī mazo un vidējo uzņēmumu darbību, kuriem dažkārt ir ļoti grūti izprast atsevišķu valstu tiesību aktu sarežģītās sistēmas. Tieši MVU ir visvairāk pakļauti šim riskam, jo MVU ir augstākas izmaksas, jo tiem nav iespējams izmantot dārgu konsultantu vai juridisku firmu pakalpojumus, ko var atļauties lielas sabiedrības, īpaši starptautiskās. Tādēļ šīs sarežģītās nodokļu sistēmās vislielāko slogu rada tieši MVU. Es esmu pārliecināts, ka godīgākais risinājums būtu visām dalībvalstīm izveidot vienkāršāko, pārredzamāko tiešo nodokļu sistēmu, un, manuprāt, tajā būtu jānosaka pēc iespējas zemāki nodokļi.
Temats: mājputnu gaļa
Ņemot vērā Komisijas priekšlikumu COM(2008) 0336 Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem, vai Čehijas prezidentūra piekrīt tam, ka pārtikas un patērētāju drošības, izsekojamības un produktu kvalitātes interesēs visiem mājputnu gaļas izstrādājumiem, ko pārdod svaigā veidā, patērētājiem ir jānodrošina svaiguma garantija. Vai prezidentūra piekrīt tam, ka saistībā ar mājputnu gaļu pastāv nopietna problēma, jo putnus nokauj un sasaldē trešajās valstīs, pēc tam transportē un atsaldē - un atsevišķos gadījumos apstrādā - ES valstīs, un vēlāk laiž apgrozībā kā svaigu ES ražotu gaļu? Vai tā piekrīt, ka šāda situācija nav pieņemama un ka ES ražotāji maldina un īsteno negodīgu rīcību attiecībā pret patērētājiem, kaut arī tiem ir stingri jāievēro ES vadlīnijas? Kādus pasākumus šobrīd veic Čehijas prezidentūra, lai nodrošinātu veiksmīgu šīs regulas pieņemšanu?
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, prezidentūra vēlas apliecināt godātajam kolēģim, ka pievērš lielu, augsta līmeņa nozīmi pārtikas un patērētāju drošībai Kopienas ietvaros, neatkarīgi no tā, vai izstrādājums ir vietējais ražojums vai importēts no trešajām valstīm. Šajā sakarā prezidentūra vēlas atsaukties uz Padomes 2008. gada 18. un 19. decembra sanāksmes secinājumiem par importētu lauksaimniecības un pārtikas produktu drošību. Padome savos secinājumos saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem aicināja Komisiju iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam līdz 2010. gada beigām ziņojumu par importētās pārtikas higiēnas un fitosanitāro pārbaužu efektivitāti un piemērošanu. Ņemot vērā tās pienākumu, īstenojot Kopienas politikas, nodrošināt augsta līmeņa veselības aizsardzību, Padome 2008. gada decembrī noraidīja Komisijas priekšlikumu Padomes regulai, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004 attiecībā uz pretmikrobu vielām, ko izmanto mājputnu liemeņu attīrīšanai no virsmas piesārņojuma. Padome uzskatīja, ka šo vielu izmantošana potenciāli varētu piesegt nepietiekamas higiēnas praksi. Eiropas Parlaments pauda savus iebildumus pret priekšlikumu 2008. gada 19. jūnija rezolūcijā un lūdza Padomi priekšlikumu noraidīt. Saistībā ar Komisijas priekšlikumu par tirdzniecības standartiem mājputnu gaļai prezidentūra vēlas apliecināt, ka priekšlikumu šobrīd izskata Padomē, ar mērķi nodrošināt augsta līmeņa patērētāju aizsardzību un novērstu to, ka mājputnu gaļu pārdod kā svaigu, lai gan patiesībā tā iepriekš bijusi sasaldēta. Prezidentūra var apliecināt godātajam deputātam, ka veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ātru šīs regulas pieņemšanu pēc tam, kad Eiropas Parlaments būs sniedzis savu atzinumu.
Marian Harkin
Es pateicos prezidentūrai par atbildi, jo patiešām sapratu, ka Čehijas prezidentūra rīkosies šajā jautājumā. Man ir prieks dzirdēt, ka šo jautājumu apspriež Padomes ietvaros, ka veiksiet pasākumus, lai novērstu tādas mājputnu gaļas tirdzniecību, kas bijusi sasaldētā, bet tiek pārdota kā svaiga, jo tas, protams, nozīmē, ka daudzi ES ražotāji - patiesībā visi ES ražotāji - nedarbojas saskaņā ar vienotiem darbības noteikumiem.
Tādēļ mans jautājums prezidentūrai droši vien ir šāds: cik drīz ir sagaidāma atbilde no Padomes šajā jautājumā, un vai varat sniegt norādes, kādus konkrēti pasākumus veiksiet šajā lietā?
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, šo problēmu šobrīd atrisināja Padomes struktūras sarunu par ierosināto Padomes regulu ietvaros, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem. Čehijas prezidentūra ierosināja kompromisa tekstu, ko atbalstīja vairākums Padomes Lauksaimniecības komitejas locekļu. Šo tekstu konsultāciju ar tirdzniecības partneriem ietvaros iesniegs novērtēšanai PTO. Ja rezultāts būs pozitīvs un vienlaikus Eiropas Parlaments plenārsēdes sesijā apstiprinās ziņojumu, kam vajadzētu notikt, Čehijas prezidentūra iesniegs Padomei kompromisa tekstu. Padomes oficiālais pienākums ir sagaidīt, kad Eiropas Parlaments iesniedz savu atzinumu, kaut arī tai lēmumā nav jāatsaucas uz to. Kompromisa tekstā ir norādīts, ka attiecībā uz izstrādājumiem, kas ražoti no mājputnu gaļas atbilstoši šai regulai, dalībvalstis var izvirzīt nedaudz atšķirīgus temperatūras nosacījumus, kas piemērojama ļoti īsu laiku un tikai tādam nolūkam, lai ražošanas uzņēmumi mājputnu gaļas izstrādājumu ražošanas laikā gaļu varētu apstrādāt un sagriezt. Mēs ceram, ka Padome pati pievērsīsies šim priekšlikumam maijā, un, balstoties uz pašreizējām sarunām, ceram uz pozitīviem rezultātiem.
Avril Doyle
Pēc pirms dažiem gadiem liellopu sektorā notikušās transmisīvās sūkļveida encefalopātijas (TSE) krīzes mēs ieviesām Eiropā pilnīgu identificēšanas un izsekojamības sistēmu liellopu produktiem. Vai Padome nepiekrīt tam, ka mums ir jārīkojas ātri, ne tikai mājputnu gaļas, bet arī jēra un cūkgaļas joma, jāsniedz patērētājiem informācija un patiešām jānodrošina izsekojamība gadījumos, ja ir pieļauti pārkāpumi.
Vasaras ziņojumu par informāciju patērētājiem šobrīd izskata Eiropas Parlaments, un, iespējams, Padome piekritīs man, ka papildus marķējums - kas sekmētu izsekojamību - varētu būt veids kā to sasniegt.
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, mājputnu gaļas izcelsmes vietas norādīšana nav daļa no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 14. pielikuma un tādēļ nav daļa no priekšlikuma, ko šobrīd apspriežam. Izcelsmes vietas norādīšana ir ietverta Komisijas Regulā (EK) Nr. 543/2008, un tādēļ šis jautājums ietilpst Komisijas kompetencē un ir apspriests komitejā. Vēlos arī norādīt, ka labi saprotu šo jautājumu, jo, paveroties uz apdraudējumu, ko inficēto liellopu gadījumā izraisīja tā dēvētā govju trakumsērga, ņemot vērā patieso ietekmi uz ES dalībvalstu iedzīvotāju veselību, ir jāsaka, ka dažas no slimībām, ko var izraisīt mājputnu gaķa, piemēram, salmonella rada daudz vairāk veselības problēmu un var izraisīt pat daudz vairāk nāves gadījumu, nekā govju trakumsērga. No otras puses, atkārtoti vēlos uzsvērt, ka izcelsmes valsts norādīšana ir Komisijas atbildība, un mēs nedrīkstam aizmirst, ka izcelsmes vietas uzraudzība mājputnu gadījumā, protams, ir daudz sarežģītāka, nekā liellopu gadījumā. Mums būtu jāizvairās no situācijas, kad centieni aizsargāt patērētājus tādā apmērā, lai pilnībā izslēgtu visas šaubas un potenciālos riskus, rada sistēmu, kas ir administratīvi tik sarežģīta, ka sekmē ievērojamu pārtikas produktu cenu paaugstinājumu. Es vēlētos vēlreiz šeit atkārtot, ka Komisija nes pamata atbildību saistībā ar obligāto prasību norādīt izcelsmes valsti, nevis Padome.
Temats: krīzes pārvaldība un mazie un vidējie uzņēmumi
Eiropas krīzes pārvaldības programma ietver atbalstu maziem uzņēmumiem atbilstoši Mazās uzņēmējdarbības aktam. Vai šajā sakarā šobrīd ir veikti pasākumi un kādi pasākumi tiek plānoti turpmāk?
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, pagājušā gada decembrī Eiropadome piekrita Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānam. Šis plāns satur konkrētus pasākumus mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, no kuriem būtiskākie ir pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot pieeju finanšu iespējām un samazināt uzņēmumiem administratīvo slogu. Vienlaikus Eiropadome atbalstīja pastiprinātu iejaukšanos no Eiropas Investīciju bankas puses laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam, īpaši saistībā ar algām mazos un vidējos uzņēmumos, kur, salīdzinot ar pašreizējām kredītsaistībām šajā sektorā, konstatējams pieaugums 10 miljardu apmērā. Papildus tam Eiropadome atbalstīja pagaidu sliekšņa vērtību pārsniegšanu uz vismaz diviem gadiem saistībā ar valstu atbalstu, ietverot summas līdz 500 000 eiro, un grozījumus valsts atbalsta sistēmās, kas ir būtiskas, lai palielinātu atbalstu uzņēmumiem, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Eiropadome aicināja arī izmanto paātrinātas procedūras, kas ir atļautas saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem, valsts iepirkuma līgumu piešķiršanai un uzņēmumiem piemērotā administratīvā sloga samazināšanai. Eiropadome atbalsta arī pilnīgu Komisijas rīcības plāna par Mazās uzņēmējdarbības akta iniciatīvu īstenošanu, ko Padome pieņēma 2008. gada 1. decembrī. Rīcības plānam par Mazās uzņēmējdarbības akta iniciatīvu ekonomiskās nestabilitātes laikā ir jāpalīdz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem uzlabot pieeju algām, samazināt administratīvo slogu, jāpalīdz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izmantot iekšējā tirgus priekšrocības un jāpalielina to konkurētspēja ārvalstu tirgos. 5. martā Padome secināja, ka rīcības plānu ir pēc iespējas drīzāk pilnībā jāīsteno Kopienas un dalībvalstu līmeni, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu.
Papildus tam Padome atkārtoti norādīja, cik būtiski ir turpmākie uzlabojumi finanšu resursu, ar to es domāju algas, garantijas, mezonīnfinansējumu utt., un arī riska kapitāla pieejamībā tikko dibinātiem, inovatīviem uzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuru gadījumā nepieciešams ņemt vērā pašreizējās finanšu krīzes ietekmi. Mums ir jāstiprina pieeja tirgum maziem un vidējiem uzņēmumiem, galvenokārt pastiprinot tirgus un atsevišķo sektoru uzraudzību, lai konstatētu un novērstu iekšējā tirgus šķēršļus. Ir nepieciešams ievērojami vienkāršot un paātrināt pārskatu iesniegšanas nosacījumus un uzņēmumu dibināšanas procedūras. 19. un 20. marta sanāksmē Eiropadome vienojās par šādiem pasākumiem: pastāvošo šķēršļu likvidēšana un jaunu šķēršļu rašanās novēršana, pilnībā funkcionējoša iekšējā darba tirgus izveidošana, papildus administratīvā sloga samazināšana, rūpniecības pamatnosacījumu uzlabošana, lai panāktu spēcīgu rūpniecisko pamatu uzņēmumiem, īpašu uzsvaru liekot uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un inovācijām, partnerību starp dažādām uzņēmējdarbības jomām atbalstīšana, pētījumi, izglītība un apmācība un investīciju kvalitātes uzlabošana pētījumos, zināšanās un izglītībā.
Dāmas un kungi, es vēlētos arī teikt, ka 2009. gada 10. martā Padome panāca politisku vienošanos, ka, pamatojoties uz izmaiņām Direktīvā 2006/112/EK, visām dalībvalstīm ir jābūt iespējai ieviest ilgtermiņā pazeminātas PVN likmes darbietilpīgiem pakalpojumiem, un parasti tos, protams, īsteno mazie uzņēmumi. Līdz ar citiem tiesību aktu priekšlikumiem, kas izriet no Mazās uzņēmējdarbības akta iniciatīvas, Padomei vajadzētu pieņemt regulu par Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem, kas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem padarītu vieglāku pārrobežu saimnieciskās darbības īstenošanu. Padome izskatīs arī direktīvas par maksājumu kavējumu novēršanu pārskatīšanu, ar mērķi nodrošināt, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem savlaicīgi veic apmaksu par visiem komerciālajiem darījumiem. Saistībā ar darbu labāka regulējuma jomā Komisija pagājušajā gadā iesniedza 11 jaunas, paātrinātas metodes administratīvā sloga samazināšanai uzņēmējdarbībai, ar mērķi līdz 2012. gadam panākt ES tiesiskā regulējuma radītā sloga samazinājumu par 25 % no pašreizējā sloga, tādējādi varētu ietaupīt aptuveni 30 miljardus eiro, un lielākās priekšrocības gūtu mazie un vidējie uzņēmumi. Šī gada 10. martā Padome aicināja Komisiju ierosināt īpašus, jaunus pasākumus sloga samazināšanai saistībā ar rīcības plāna 13 pamata prioritārajām jomām. Faktiskās darbības šajā sakarā ietver priekšlikumu par trešās un sestās direktīvas vienkāršošanu, ko piemēro uzņēmumu apvienošanās un sadalīšanās gadījumiem, pieņemšanu Eiropas Parlamentā pirmajā lasījumā un arī ceturtās un septītās direktīvas pārskata apstiprināšanu. Tomēr šo nopietno darbu ir jāturpina ar mērķi panākt administratīvā sloga samazinājumu par 25 %, un Komisijai ir pēc iespējas drīzāk jāpabeidz tās visu pastāvošo tiesību aktu pārskatīšanu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, es pateicos ministra kungam par atbildi, kurā viņš uzskaitīja visus plānotos pasākumus. Protams, tagad šiem piemērotajiem pasākumiem ir jāsniedz īstus rezultātus visiem tiem Eiropas Savienībā, kuriem ir mazi un vidēji uzņēmumi, kas cieš no krīzes sekām, un visiem tiem, kuri vēlas dibināt jaunus mazus un vidējus uzņēmumus. Tieši šajā sakarā es vēlētos, lai ministra kungs sniegtu informāciju, ja ir pieejami statistikas dati par jaundibinātiem uzņēmumiem, kā arī dati par izzūdošiem uzņēmumiem. Mani interesētu salīdzināt šos rādītājus, ja ne šodien, tad kādā turpmākā atbildē.
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Pirmkārt, es vēlētos uzsvērt, ka izjukušo un jaundibināto uzņēmumu rādītāji, kā arī īpašie dibināšanas nosacījumi atsevišķajās ES dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Dažās dalībvalstīs mazu vai vidēju uzņēmumu ir iespējams nodibināt dažu dienu laikā, bet citās dalībvalstīs šis process diemžēl var aizņemt vairākus mēnešus. Protams, ir iespējams sastādīt detalizētu kopsavilkumu ar informāciju, ko lūdzāt, Panayotopoulos-Cassiotou kundze, un mēs to iesniegsim rakstiskā veidā.
Temats: Eiropadomes pavasara samita par finansējumu globālo klimata pārmaiņu mērķu īstenošanai rezultāti
Ņemot vērā pagājušajā nedēļā notikušo pavasara samitu, vai prezidentūra ir apmierināta ar sarunu rezultātiem, kas noritēja saistībā ar finansiālā atbalsta sniegšanu jaunattīstības valstīm, lai sekmētu globālo klimata pārmaiņu mērķu noteikšanu gaidāmajā 15. sadarbības valstu konferencē (COP15) Kopenhāgenā.
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, 19. un 20. marta sanāksmes secinājumos Padome norādīja, ka pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumiem būs nepieciešami ievērojami iekšzemes un finanšu resursi, īpaši pašās apdraudētākajās jaunattīstības valstīs, un ka ES nodrošinās jaunattīstības valstīm šiem pasākumiem pienācīgu daļu finansējuma. Komisijas aprēķinos, kas balstīti uz nesenajiem pētījumiem, ir norādīts, ka, ja emisijas ir jāsamazina līdz ES mērķiem atbilstošam līmenim, papildu valsts un privātajiem ieguldījumiem līdz 2010. gadam jāpalielinās līdz gandrīz 175 miljardiem eiro.
Pašreizēji pētījumi arī liecina, ka vairāk nekā puse no šiem ieguldījumiem ir jāveic jaunattīstības valstīs. ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariāts papildus ir izvērtējis, ka jaunattīstības valstīs 2030. gadā izmaksas par pielāgošanās pasākumiem svārstīsies no 23 līdz 54 miljardiem gadā. Padome ir pieņēmusi skaidru nostāju saistībā ar ietekmes mazināšanas pasākumiem jaunattīstības valstīs. Ar attīstīto valstu palīdzību jaunattīstības valstīm ir jāsastāda stratēģijas un plāni ekonomikas ar zema oglekļa satura emisijām izveidošanai. Šīm stratēģijām un plāniem ir jāizšķir starp pasākumiem, ko iespējams pieņemt neatkarīgi, jo tie neskar eirozonu vai ir ar ļoti zemām izmaksām, vai, ja patiecoties tiem, vidējā termiņā iespējami neto ieguvumu, un pasākumiem, kuri radīs pozitīvas papildu izmaksas, ko valstis pašas nespēs segt.
Lai īstenotu Kopenhāgenas nolīgumu, ir būtisks pietiekams, paredzams un savlaicīgs finansiāls atbalsts. Starptautiskajai finanšu struktūrai, kas šo atbalstu nodrošina, ir jābūt balstītai uz efektivitātes, piemērotības, vienlīdzības, pārredzamības, atbildības, vienotības, paredzamības un atbilstoša finanšu menedžmenta principiem. Saistībā ar finansējuma resursiem Padome apstiprināja iespējas, ko iespējams izvērtēts starptautiskās sarunās un kas ietvers sevī uz atrunāta apmēra ieguldījumiem balstītu pieeju, tirgus pieeju, kas balstīta uz līgumu izsolēm, vai šo abu un citu iespēju kombinācijas. Turklāt pārejas uz pasaules oglekļa tirgu laikā emisiju samazināšanas finansēšanā jaunattīstības valstīs un valstīs, kurās ekonomika mainās, būtisku funkciju turpinās pildīt elastīgs mehānisms, tīras attīstības mehānisms un kopējā īstenošana. Saistībā ar minēto ir būtiski stiprināt integritāti no vides perspektīvas, ieguldījumus ilgtspējīgā attīstībā un taisnīgā ģeogrāfiskā izplatībā. Vēl ir nepieciešams paplašināt oglekļa tirgu, lai raidītu skaidrus signālus saistībā ar oglekļa izmaksām. Tas ietver sevī pašus izmaksu ziņā efektīvākos veidus emisiju samazināšanai, vienlaikus nodrošinot acīmredzamu stimulu pārējai uz ekonomiku ar zema oglekļa satura emisiju. Arī saistībā ar ES nolīgumu par klimata un enerģētikas paketi Padome uzsver šīs paketes ieguldījumu ES centienos nodrošināt finansējumu pasākumiem klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai un pielāgošanās pasākumiem. Ir skaidrs, ka finansēšanas jomā mums ir jādara vēl daudz vairāk. Padome ir nolēmusi atgriezties pie šī jautājuma jūnija sanāksmē, lai turpinātu definēt nostāju saistībā ar noritošajām starptautiskā mēroga sarunām.
Avril Doyle
Es vēlētos pateikties Padomes Čehijas prezidentūras priekšsēdētājam par liekulīgo atbildi. Patiesībā es to šodien jau saņēmu rakstiskā veidā, jo viņi uzskatīja, ka netiksim līdz 10. jautājumam.
Vai varu uzskatīt, ka tas, ko tikko paudāt un kas tika protokolēts, patiešām ir Čehijas valdības viedoklis, jo šādas domas mani patiešām uzmundrinātu? Es pateicos jums, jo tas nozīmē, ka Čehijas valdība, kopš prezidentūras termiņa sākuma, ir paveikusi garu ceļu klimata pārmaiņu jautājumos.
Atskaitot Padomes jūnija sanāksmi, vai varat norādīt atlikušo darba grafiku nolīguma noslēgšanai par tā dēvēto "pienācīgo daļu” no ES finansējuma trešajām valstīm ietekmes mazināšanas un pielāgošanās pasākumiem? Starp citu, es pilnībā piekrītu Jūsu teiktajam par oglekļa tirgu un tā ieguldījumu.
Priekšsēdētāja
Paldies, Doyle kundze! Mani ieintriģēja fakts, ka jau iepriekš bijāt saņēmusi atbildi. Tā ir prakse, ko jau ilgu laiku vēlējos, lai sekmētu gan Padome, gan Komisija, tādēļ apsveicu ar šiem panākumiem.
(Starpsauciens no Avril Doyle: "Tas notika tādēļ, ka viņi uzskatīja, ka mēs netiksim līdz 10. jautājumam!”)
Petr Nečas
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Dāmas un kungi, jo mazāk laika atlicis līdz Čehijas prezidentūras termiņa beigām, jo vairāk šķiet, ka tas paiet ātrāk, un tas, iespējams, ir iemesls, kādēļ cenšamies pasteidzināt un risināt visus administratīvos jautājumus vienlaikus. Atbildot uz godājamās deputātes jautājumu, es vēlos teikt, ka Padome šo jautājumu atkal apspriedīs šī gada jūnijā. Padome uzskata, ka ir būtiski pievērst vairāk uzmanības klimata pārmaiņu apkarošanas finansēšanas mehānismam. Pirms Kopenhāgenas sanāksmes Padome publicēs ES pieeju dažādiem ietekmes mazināšanas un pielāgošanās pasākumu finansēšanas veidiem, jaunu tehnoloģiju atbalstam un šo plānu īstenošanai atbilstošas vides veidošanai. Padome arī parādīs, kādā veidā ES sniegs ieguldījumu saistībā ar šiem plāniem un paskaidros, kā izmaksas tiks dalītas starp dalībvalstīm, kā arī pasākumus šo mērķus īstenošanai. Viss minētais būs balstīts uz Komisijas aktuālajiem priekšlikumiem.
ES ir darījusi skaidri zināmu to, ka attiecībā uz atsevišķām citām problēmām saistībā ar pasaules mēroga nolīgumu par cīņu pret klimata pārmaiņām vēlas šajā jautājumā uzņemties samērīgu daļu atbildības. Turklāt ES ir izveidojusi pamatprincipus saistībā ar finansēšanu un ir darījusi skaidri zināmu, ka plāno šīs iespējas apspriest ar tās globālajiem partneriem. Tomēr vēl ir acīmredzot par agru atklāt visas mūsu kārtis, publicējot atsevišķus skaitļus. Tas nebūtu apdomīgi un piesardzīgi, un nebūtu taktiski. Mums ir savs priekšstats par to, cik daudz līdzekļu būs nepieciešams pasaules mēroga plāna īstenošanai. Tomēr mums ir vismaz aptuveni jāzina kāda veida ietekmes mazināšanas pasākumus trešās valstis plāno īstenot. Šajā sakarā vēlos teikt, ka 2007. gadā ES pauda brīvprātīgu apņemšanos samazināt emisijas par 20 %, bet veiksmīga pasaules mēroga nolīguma gadījumā - par 30 %, un tā tika pausta ilgi pirms atsevišķās pasaules valstis sāka publicēt jelkādus ietekmes mazināšanas priekšlikumus.
Priekšsēdētāja
Kamēr man ir šāda iespēja, vēlos uzsvērt jau minēto aspektu, jo uzskatu, ka, ja gadījumos, kad pieļaujam, ka nepagūsim atbildēt uz konkrēto jautājumu, atbildes iespējams nodrošināt iepriekš rakstiski, tad neredzu šķēršļus, kas liegtu izsniegt iepriekš rakstiskas atbildes uz jautājumiem, kurus pieļaujam, ka pagūsim izskatīt, jo tādējādi - tāpat kā pirms brīža - mēs nodrošinātu labāku un lietderīgāku informācijas apmaiņu. Paldies jums abiem par piemēru, kas pierādīja to, ko daudzi no mums jau ilgu laiku vēlējās pierādīt.
Jautājumi, uz kuriem laika trūkuma dēļ nav sniegta atbilde, saņems rakstisku atbildi (sk. Pielikumu).
Jautājumu laiks tiek slēgts.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.10 un atsāka plkst. 21.00.)
