Tiešsaistes azartspēles saistībā ar neseniem EKT spriedumiem (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Cristian Silviu Buşoi un Heide Rühle Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā sagatavoto jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski, par tiešsaistes azartspēlēm saistībā ar neseniem EKT spriedumiem - B7-0235/2009).
Malcolm Harbour
autors. - Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, es vēlos teikt, ka man ir liels gods Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā pirmo reizi sveikt mūsu jauno komisāru Michel Barnier, it sevišķi tāpēc, ka viņam divu dienu laikā izdevās tik mierīgi nomainīt savu vietu šeit pret vietu tur priekšā, un es esmu pārliecināts, ka turpmāk šajā Parlamentā notiks vēl daudzas viedokļu apmaiņas ar viņa līdzdalību. Komisāra kungs, mēs patiešām priecājamies par to, ka esat šajā amatā.
Otrkārt, es esmu pagodināts, ka man ir dota iespēja runāt par šo jautājumu un Komitejas vārdā izteikt mūsu bažas par tiešsaistes azartspēļu attīstību un azartspēļu nozari kopumā un par daudzām neskaidrībām, kas rodas saistībā ar vispārējo azartspēļu tiesisko regulējumu iekšējā tirgū.
Es zinu, komisāra kungs, ka jums jau ir izveidojies diezgan garš risināmo jautājumus saraksts, taču mēs patiešām ceram, ka šis jautājums būs jūsu risināmo jautājumu saraksta sākumā, jo šī joma manis pārstāvēto komiteju pēdējos piecos gados patiešām satrauc. Mēs šajā jomā esam veikuši vairākus pētījumus un izstrādājuši ziņojumus pēc savas ierosmes, un vēlāk uzstāsies mūsu pēdējā lielākā ziņojuma autore Schaldemose kundze, tādējādi var teikt, ka mūsu interese par šo jautājumu nemazinās.
Kā jau jūs zināt, arī dalībvalstis regulāri tiekas Padomes līmenī dažādās novērtēšanas grupās, risinot jautājumu par tiešsaistes azartspēļu darbību paplašināšanos attiecībā pret mūsu valstu azartspēļu darbībām. Manuprāt, vispirms man skaidri jāpasaka, ka šā jautājuma izskatīšana nekādā ziņā nav saistīta ar azartspēļu tirgu liberalizāciju vai jaunu iniciatīvu izstrādi šajā jomā. Bet, kā jau jūs visi zināt, tas tā patiešām ir, ka tiešsaistes azartspēļu lielā un arvien pieaugošā popularitāte noteikti rada spiedienu arī uz daudziem valstu monopoliem un valstīm piederošām vai valstu kontrolētām esošajām sistēmām, un nodrošina ne tikai patiešām lielus ieņēmumus, bet arī rada nopietnas bažas dalībvalstīm.
Mēs jums vēlamies pateikt to, ka saistībā ar šo pašlaik veikto darbu, vairākkārt ir pieminēti Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi; jums tiks sniegta plašāka informācija, un, iespējams, kolēģi par to runās vēlāk. Es nevēlos minēt šos spriedumus, taču vēlos darīt zināmu, ka mēs uzskatām, ka pretrunas saistībā ar vairākām Eiropas Kopienu Tiesas piemērotajām pieejām patiesībā nevis palīdz, bet gan padara situāciju vēl sarežģītāku un nepārredzamāku kā līdz šim. Mēs arī zinām, ka Komisijas dienesti ir uzsākuši vairākas pienākumu neizpildes procedūras saistībā ar azartspēļu jautājumiem - tās visas nav saistīti ar tiešsaistes azartspēlēm, bet daudzas attiecas uz jautājumu par uzņēmēju tiesībām dibināt uzņēmumus citās valstīs.
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka patlaban noteikti ir īstais laiks, lai Komisija apkopotu šo informāciju, izvērtētu pienākumu neizpildes procedūru norisi, izskatītu ierosinātos jautājumus saistībā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem un, kas ir vissvarīgākais, izstrādātu skaidru stratēģiju vai precizējumu attiecībā uz mūsu turpmāko darbību un sāktu risināt ar šīm pretrunām saistītās problēmas.
No patērētāju aizsardzības viedokļa arī reglamentējošajām iestādēm ir jāzina, kāda ir situācija tiešsaistes azartspēļu jomā. Ir skaidrs, ka šo jomu var regulēt, un tā ir jāregulē, un patiešām ir zināmi daudzi pozitīvi piemēri, kad tiešsaistes azartspēļu operatori ir skaidri apņēmušies nodrošināt līdzekļus un kontroli, lai risinātu azartspēļu izraisītās atkarības un citas problēmas, un, protams, aktuāls ir arī jautājums par krāpšanu un ar to saistītajām problēmām, par kurām arī mēs intensīvi debatējam mūsu komitejā. Tas ir jautājums par patērētāju aizsardzību, kā arī jautājums par saskaņotību iekšējā tirgū.
Nobeigumā vēlos teikt, ka, pēc manām domām, mums arī jāciena mūsu pilsoņi un tas, ka daudzi no viņiem patiešām vēlas piekļūt tiešsaistes azartspēlēm. Es nedomāju, ka tiek plānots tās aizliegt - tas patiešām būtu gandrīz neiespējami -, bet šajā jomā pastāv lielas pretrunas. Piemēram, dažās valstīs nav atļauts iesaistīties tiešsaistes azartspēļu sacensībās, ja tās rīko citas valsts uzņēmums. Tas nav pareizi.
Vēl viena pretruna, uz ko norādīja viens no maniem vēlētājiem, ir saistīta ar to, ka, ja Apvienotās Karalistes pilsonis, atrodoties Spānijā, piedalās Apvienotās Karalistes rīkotā tiešsaistes izlozē un laimē balvu, nav likumīgi izlozes organizatoriem izmaksāt laimestu Spānijā. Šādas pretrunas pastāv, un mums tās jānovērš iedzīvotāju un patērētāju interesēs.
Komisāra kungs, tāda ir šā jautājuma būtība. Jūs dzirdēsiet daudz labu ideju un interesantu viedokļu no maniem kolēģiem, bet es ceru, ka šis jautājums kļūs par vienu no jūsu būtiskākajām prioritātēm jaunajā amatā.
Michel Barnier
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, jūs droši vien varat iedomāties manu prieku par iespēju atgriezties šeit tikai 48 stundas pēc Komisijas kolēģijas apstiprināšanas, par ko man jāpateicas jums, un turpināt manu darbu kopā ar jums, Harbour kungs - un es to saku īpaši Iekšējā tirgus un patērētāju tiesību aizsardzības komitejas locekļiem -, ieņemot citu amatu un, kā redzams, sēžot citā vietā, bet esot tādā pašā noskaņojumā.
Atbildot uz jūsu jautājumiem, es patlaban vēlos sniegt trīs komentārus, lai varētu turpināt uzmanīgi ieklausīties jūsu teiktajā. Sākšu ar jūsu pirmo jautājumu. Kā jau jūs minējāt, Komisija ir uzsākusi pienākumu neizpildes procedūras pret vairākām dalībvalstīm saistībā ar pārrobežu sporta derību pakalpojumiem. Komisija atzīmē, ka četros no deviņiem pienākumu neizpildes gadījumiem, proti, saistībā ar Dāniju, Franciju, Itāliju un Ungāriju, reaģējot uz pienākumu neizpildes procedūrām, ir ierosināti dalībvalstu tiesību aktu grozījumi. Komisija turpinās sadarboties ar visām iesaistītajām dalībvalstīm, lai atrisinātu pienākumu neizpildes procedūru laikā konstatētās problēmas. Kopumā jāsaka, ka šīs procedūras joprojām nav pabeigtas, un jaunajai Komisijai būs jāpieņem lēmums par turpmāko rīcību attiecībā uz šiem jautājumiem.
Otrais komentārs, Harbour kungs, attiecas uz nesen pieņemtu Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu Portugāles lietā, kur sen izveidots valsts monopols veic stingru azartspēļu kontroli. Saskaņā ar Komisijas Juridiskā dienesta veiktu analīzi, šis lēmums būtiski neietekmēs ne pienākumu neizpildes procedūru norisi, ne arī novērtējumu šajā sakarībā. Katru gadījumu novērtē, pamatojoties uz katras dalībvalsts iesniegtajiem pierādījumiem.
Ņemot vērā nesenos Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus, Komisija norāda, ka Tiesa vienmēr, turklāt saskaņā ar tās tiesas praksi, pieprasa, lai visi iespējamie ierobežojumi, pirmkārt, tiktu balstīti uz pamatotiem sabiedrības interešu apsvērumiem un, otrkārt, būtu patiešām vajadzīgi un samērīgi. Tas nozīmē arī to, ka ierobežojumiem jābūt atbilstīgiem, saskaņotiem un sistemātiskiem.
Tādējādi no sprieduma Santa Casa lietā neizriet, ka Tiesa ir piešķīrusi dalībvalstīm lielākas pilnvaras noteikt ierobežojumus. Tiesa norādīja precīzas atsauces uz Portugāles monopola darbības principiem, tā pastāvēšanas seno vēsturi un īpašajiem apstākļiem šajā valstī.
Kā savas pirmās runas trešo komentāru es, dāmas un kungi, vēlos uzsvērt, ka Komisija nav izslēgusi pienākumu neizpildes procedūras alternatīvas. Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos sākt konstruktīvas debates par šo jautājumu ne tikai ar Eiropas Parlamentu, bet arī ar dalībvalstīm un iesaistītajām personām.
Es vēlos norādīt, ka apspriedes par šo jautājumu ar dalībvalstīm nav notikušas kopš tās 2006. gadā nolēma izslēgt azartspēles no Pakalpojumu direktīvas darbības jomas. Tāpēc es ieklausīšos dalībvalstu teiktajā un esmu nolēmis cieši sekot līdzi Padomes darba grupas darbam. Es zinu, ka, pamatojoties uz Schaldemose kundzes iniciatīvu, Parlaments 10. martā pieņēma ziņojumu, lai gan vairāki deputāti atbalstīja pretēju nostāju.
Kas attiecas uz mani, Parlamenta darbs ir labs sākuma punkts, lai sāktu patiesas debates par iespējamo Eiropas risinājumu šim sarežģītajam jautājumam. Mums rūpīgāk jāizpēta, kāpēc dalībvalstis ierobežo tiešsaistes azartspēļu pakalpojumus. Šajā sakarībā mums, protams, jāņem vērā sociālie aspekti, jo īpaši ar azartspēlēm saistītās atkarības problēmas, un es to arī darīšu.
Dāmas un kungi, Komisijas kolēģiju apstiprināja tikai pirms divām dienām, un tāpēc mēs vēl neesam pieņēmuši savu darba programmu. Sākot no šodienas, es vēlos organizēt šīs apspriedes, rūpīgi ieklausoties visā, kas jums sakāms. Tas - es domāju apspriežu rīkošana - ir uzdevums, kuram, protams, iespējami vairāki risinājumi. Viens no šādiem risinājumiem, ko es esmu gatavs izvērtēt, ir zaļā grāmata par šo jautājumu.
Es vēlos vēlreiz pateikties par jūsu ieinteresētību attiecībā uz šo svarīgo jautājumu un par ieguldījumu, ko jūs plānojat veikt Komisijas darbā, kurā piedalīšos arī es.
Andreas Schwab
PPE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, pirmkārt, es Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas vārdā vēlos teikt, ka esmu patiešām iepriecināts par to, ka jūs, komisāra kungs, tikko skaidri apņēmāties ne tikai apsvērt iespēju mērķtiecīgi novērtēt spriedumu Liga Portuguesa lietā, bet arī ierosināt jautājumu par to, kā Padomes darba grupai būtu jāreaģē. Izskatot šo jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, mēs, protams, koncentrējamies tikai uz tiešsaistes azartspēlēm. Mana izpratne par spriedumu Santa Casa lietā ir tāda, ka, lai gan Eiropas Kopienu Tiesa atgādināja dalībvalstīm, ka azartspēļu tirgus pilnībā atšķiras no citiem tirgiem, dalībvalstīm tomēr ir jāvienojas par vienotiem noteikumiem visā Eiropas Savienībā. Līdz šim Padomē nav īstenoti konstruktīvi mēģinājumi to darīt, lai gan patiesībā tieši Padome nelokāmi uzstāja, ka pati risinās šo jautājumu. Tieši tāpēc Komisijai un Parlamentam ir jāsadarbojas, lai panāktu progresu šajā jomā un lai spētu uzdot kritiskus jautājumus.
Otrkārt, es vēlos piebilst, ka mani nepārliecina dalībvalstu izvirzītie argumenti attiecībā uz patērētāju aizsardzības nodrošināšanu azartspēļu tirgū. Dalībvalstis apgalvo, ka tiešsaistes azartspēļu jomā (un tas attiecas arī uz Liga Portugesa un Santa Casa lietām) tās spēj īstenot patērētāju aizsardzības principus un pašu spēkiem bez Eiropas iesaistīšanās efektīvi cīnīties pret noziegumiem, kas saistīti ar tiešsaistes azartspēlēm. Taču, apgriežot šo argumentu, loģisks secinājums būtu, ka šajā situācijā Eiropai ir daudz ierobežotākas iespējas nekā atsevišķām dalībvalstīm rast atbilstīgus risinājumus, lai cīnītos pret noziedzīgu darbību internetā un citiem tiešsaistes pārkāpumiem. Es to uzskatu par diezgan dīvainu secinājumu un tam nepiekrītu. Es uzskatu, ka mēs spēsim rast risinājumu tiešsaistes azartspēļu problēmai, tikai pieņemot vienotus pārrobežu noteikumus, kas aizsargā dalībvalstu intereses, bet ņem vērā to vēsturiski veidotās struktūras, bet kas, kā norādīja Komitejas priekšsēdētājs, arī nosaka, ka mūsu centienos prioritāras ir patērētāju intereses.
Evelyne Gebhardt
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, liels jums paldies par mums sniegto informāciju, taču, godīgi sakot, es neesmu pilnībā apmierināta. Iepriekšējā Komisija noteica sev diezgan skaidru mērķi - liberalizēt azartspēļu tirgu. Eiropas Parlaments vairākas reizes skaidri noteica, ka tā nav pareiza pieeja, un, piemēram, drīzāk tieši Eiropas Parlaments, nevis dalībvalstis izslēdza azartspēles no Pakalpojumu direktīvas darbības jomas. Mēs uzskatījām, ka šis pakalpojums nav tāds kā citi, ka mums jānodrošina aizsardzības pasākumu ieviešana, kas aizsargātu mūsu pilsoņus no organizētās noziedzības, un ka mums šajā sakarībā vajadzīgi skaidri noteikumi.
Tomēr Eiropas Komisija turpina iesniegt prasības pret dalībvalstīm Eiropas Kopienu Tiesā, taču ir pienācis laiks Komisijai pārtraukt šo praksi, jo tā Tiesā atkal un atkal zaudē. Jums vienkārši jāpieņem šis fakts. Tāpēc, Barnier kungs, es būtu gandarīta, ja jūs praksē spētu īstenot to, ko tikko teicāt, proti, ka šajā jomā ir vajadzīga citāda pieeja, jo mēs nevaram panākt progresu, ja situācija nemainās.
Iebilstot pret jūsu komentāru, Harbour kungs, es vēlos norādīt, ka Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi ir nevis pretrunīgi, bet patiešām konsekventi. Tiesa savos spriedumus ir norādījusi atkal un atkal, ka dalībvalstīm ir tiesības piemērot skaidrus noteikumus, lai mēs patiešām varētu pārliecināties, vai pilsoņi tiek aizsargāti pret noziegumiem, un ka dalībvalstīm nav pienākums atvērt šo tirgu. Dalībvalstīm nav arī pienākums atļaut tirgus dalībniekiem no citām valstīm darboties to teritorijās, ja tie nevar nodrošināt stingrus un efektīvus kontroles mehānismus.
Mēs sagaidām no Eiropas Komisijas, lai tā beidzot izprastu šo situāciju un attiecīgi rīkotos. Taču tas nozīmē arī to, ka mums jāpievērš īpaša uzmanība tiešsaistes azartspēlēm, tāpēc ka internetā nav šķēršļu vai robežu un, protams, tāpēc ka mūsu pilsoņiem ir pieeja azartspēļu tīmekļa vietnēm. Mums jādomā par to, kā izstrādāt kontroles mehānismus un noteikumus šajā jomā, lai aizsargātu mūsu pilsoņus.
Jürgen Creutzmann
ALDE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, ja jūs aicināt turpināt attīstīt un saskaņot iekšējo tirgu, tad mums vajadzīgi kopīgi noteikumi. Šajās debatēs būtu jāpievērš uzmanība trijiem tiešsaistes azartspēļu aspektiem. Kā mēs visefektīvāk varam aizsargāt mūsu pilsoņu un patērētāju intereses? Kā mēs visefektīvāk varam novērst krāpšanu un noziedzīgas darbības? Kā mēs visefektīvāk varam aizsargāt mūsu pilsoņus pret kaitējumu? Eiropas Parlamenta 2009. gada 10. marta rezolūcijā par tiešsaistes azartspēļu integritāti ir norādītas iespējamās metodes un šā jautājuma risinājumi. Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa tagad tāpat kā iepriekš apstiprina Parlamenta 2009. gada 10. marta rezolūcijā iekļautos principus attiecībā uz tiešsaistes azartspēļu integritāti.
Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu visām dalībvalstīm noteiktos apstākļos ir tiesības pašām regulēt tiešsaistes azartspēles, un tas ir skaidri uzsvērts arī 10. marta rezolūcijā. Valstu noteikumi ir vairāk piemēroti, lai cīnītos pret krāpšanu saistībā ar spēļu rezultātu pasūtīšanu, lai gan, kā liecina vairāki nesenie notikumi Vācijā, šo krāpšanas veidu nav iespējams izskaust pilnībā. Tomēr jāatzīmē, ka azartspēļu tirgi tiek daudz efektīvāk regulēti dalībvalstu līmenī atbilstīgi attiecīgās valsts tradīcijām un kultūrai. Azartspēļu spēlētāji bieži vien ir labāk aizsargāti pret atkarību, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un spēļu rezultātu pasūtīšanu, ja tie izmanto lielo tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu sniedzēju pakalpojumus, kuri vienmēr darbojas starptautiskā līmenī. Mēs nevaram regulēt visus aspektus, pamatojoties uz iekšējā tirgus koncepciju, un it sevišķi mēs nevaram novērst nepilngadīgu personu iesaistīšanos azartspēlēs vai atkarību no azartspēlēm
Tiešsaistes azartspēles nodrošina lielākas iespējas veikt nelikumīgas darbības, piemēram, saistībā ar krāpšanu, spēļu rezultātu pasūtīšanu un nelikumīgu derību karteļu darbību. Šajā sakarībā īpašas problēmas rada nelikumīgi ārzonu derību uzņēmumi, jo tos ir gandrīz neiespējami regulēt un kontrolēt. Ieņēmumi no azartspēlēm būtu galvenokārt jāizmanto sabiedrības interesēs, lai veicinātu arī amatieru sporta attīstību. Labākais risinājums ir atstāt šo jautājumu valsts pārvaldes iestāžu kompetencē. Pastāvīgs finansējums, piemēram, kultūrai un profesionālajam un amatieru sportam, zināmā mērā attaisno to, ka vairākas dalībvalstis atļauj azartspēles. Taču tādā gadījumā jāizvirza priekšnosacījums uzsvērt atkarības risku un aktīvi pret to cīnīties.
Tā kā īpašu tiešsaistē piedāvātu azartspēļu pakalpojumu ietekme uz patērētājiem vēl nav zināma, mums steidzami jārīkojas, lai aizpildītu šo informācijas tukšumu. Šajā sakarībā ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis patiešām pildītu savus uzdevumus. Attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm svarīga ir arī tirgus uzraudzība. Ja mēs Eiropas Parlamentā varam vienoties, ka dalībvalstīm ir tiesības saskaņā ar subsidiaritātes principu regulēt to azartspēļu tirgu atbilstīgi savām tradīcijām un kultūrai, mums arī jānodrošina, lai tas notiktu, īstenojot efektīvu kontroli un tirgus uzraudzību.
Heide Rühle
Priekšsēdētāja kungs, noklausoties abu iepriekšējo runātāju teikto, varu secināt, ka man vairs nav daudz ko piebilst. Es tikai vēlos vēlreiz skaidri norādīt, ka mūsu grupa pilnībā atbalsta Parlamenta rezolūcijas priekšlikumu un ka arī mēs vēlamies apstrīdēt iepriekš izvirzīto apgalvojumu, ka Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi ir pretrunīgi. Gluži pretēji, es uzskatu, ka EKT spriedumi ir ļoti skaidri formulēti. Mēs patiešām atzinīgi vērtējam jūsu teikto attiecībā uz to, ka vēlaties sākt apspriedes ar dalībvalstīm. Es vēlos piebilst, ka apspriedes būtu labāks risinājums nekā pienākumu neizpildes procedūra. Apspriedes ir labākais risinājums šai problēmai, lai ņemtu vērā valstu īpatnības un rastu patērētājiem piemērotu risinājumu.
Timothy Kirkhope
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es runāšu kā bijušais Apvienotās Karalistes par azartspēļu uzraudzību atbildīgais ministrs, tāpēc, kad mēs diskutējam par Eiropu, kurā notiek brīva tirdzniecība, un Eiropu, kas ir pret protekcionismu, Eiropu, kas atver tirgus un nojauc tirdzniecības barjeras, es, protams, lielā mērā atbalstu šādu nostāju. Daži mūsu kolēģi, kas šeit uzstājas un aicina nodrošināt atvērtāku Eiropu, tajā pašā laikā arī atbalsta monopolistisku struktūru saglabāšanu azartspēļu nozarē.
Es varētu teikt, ka monopoli - vai kolēģi varētu teikt, ka man tā būtu jāsaka, - efektīvāk spēj kontrolēt un risināt šorīt apspriesto azartspēļu problēmu. Tas ir ļoti interesanti, jo vairāki rādītāji noteikti neatbalsta šādu argumentu. Argumenti par labu protekcionismam un monopoliem azartspēļu nozarē ir savtīgi argumenti; lielāka kontrole nozīmē vairāk naudas dalībvalstu valdībām. Tā nav atvērta vai pārredzama Eiropa, kādu es vēlos redzēt. Tieši Eiropa ir tā, kas saka: "Dariet tā, kā es lieku, nevis tā, kā es daru”. Nav iemesla aizliegt privātiem azartspēļu pakalpojumu sniedzējiem, kam kādā ES dalībvalstī piemēro augstu regulētas aizsardzības līmeni, darboties citās dalībvalstīs. Nav iemesla secināt, ka stingri regulēts, bet atvērts tirgus nevar nodrošināt tādu pašu, ja ne augstāku, pilsoņu aizsardzības līmeni, kā jebkurš stingri regulēts valsts monopols.
Kamēr mēs gaidām šādu risinājumu, Eiropas Kopienu Tiesa turpina pieņemt spriedumus. Iespējams, viņiem tur Luksemburgā mazliet apnicis šis jautājums, vai, izsakoties jurista vārdiem, iespējams, viņiem tas nav nemaz tik ļoti apnicis, taču, ņemot vērā "apdullinošo” klusumu, kas līdz šim dzirdams no Komisijas puses, man nešķiet, ka ir pienācis laiks rīkoties. Šī juridiskā nenoteiktība ir jāizbeidz!
Es tikai vēlos teikt, ka, manuprāt, ir svarīgi, lai Parlaments darītu zināmu, ka ir atgriezusies tā griba risināt šo jautājumu, un sniegtu skaidru vēstījumu Padomei un Komisijai, ka mums šajā sakarībā nevajadzētu spēlēt paslēpes. Tagad, kad darbu ir sākusi jaunā Komisija, mēs ceram gūt jaunu stimulu. Es patiešām jums ticu, komisār Barnier kungs. Es ceru, ka jūs ņemsiet vērā jums sniegtos padomus un sāksiet izstrādāt stratēģiju, lai nodrošinātu, ka tiešsaistes azartspēles kļūst par iekšējā tirgus likumīgu sastāvdaļu, protams, ar atbilstīgu regulējumu.
Cornelis de Jong
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) "Gokken is dokken” (Paspēlēt ir tas pats, kas nošķaudīties!) ir labi zināms teiciens Nīderlandē. Tas nozīmē, ka spēlmaņi parasti zaudē. Turklāt azartspēles rada atkarību. It īpaši jauniešiem tās rada reālu apdraudējumu.
Ja kādam no jums ir radies romantisks priekšstats par azartspēlēm, man būs jūs jāsarūgtina. Būtībā tā ir vairākus miljardus eiro vērta uzņēmējdarbība, kas nereti ir saistīta ar noziedzīgām darbībām. Tāpēc Nīderlandē ir spēkā tiesību akti, kas palīdz cīnīties pret azartspēlēm viegli pieejamās vietās, ko apmeklē daudz jauniešu. Taču tiešsaistes azartspēles - nereti starptautiskā līmenī - jau atkal šos pakalpojumus ir padarījušas pieejamākus.
Tāpēc šajā konkrētajā gadījumā tā vietā, lai paļautos uz brīvo tirgu, mums ne tikai jāatļauj dalībvalstīm veikt ierobežojošus pasākumus, bet drīzāk jāmudina tās to darīt. Es uzskatu, ka jautājums, uz kuru jāatbild mutiski un uz ko attiecas šīs debates, joprojām pārāk lielā mērā ir balstīts uz tirgus konjunktūru. Es īpaši šaubos par to, vai ir iespējams runāt par "atbildīgām” tiešsaistes azartspēlēm. Es uzskatu, ka tiešsaistes azartspēles būtu jāierobežo pēc iespējas vairāk.
Eiropas Kopienu Tiesa ir atzinusi, ka dalībvalstīm jāpiešķir pilnvaras rīkoties, un tāpēc es aicinu Komisiju necensties pazemināt aizsardzības līmeni ar Eiropas tiesību aktu priekšlikumu palīdzību, bet gan mudināt dalībvalstis pieņemt noteikumus, lai paaugstinātu to. Es arī aicinu Komisiju atturēties iesniegt prasības pret dalībvalstīm Tiesā, bet, kā norādīja Gebhardt kundze, drīzāk veicināt dialogu par labāko iespējamo aizsardzību.
Jaroslav Paška
EFD grupas vārdā. - (SK) Attiecībā uz jautājumu par tiešsaistes azartspēlēm, es vēlos minēt divas jomas, kurās, pēc manām domām, pastāv vairākas neatrisinātas problēmas. Mēs cenšamies nodrošināt, lai saziņa starp cilvēkiem būtu pēc iespējas brīvāka. Tā paredz arī bērnu un jauniešu brīvu pieeju internetam.
Eiropas Parlaments tā 2009. gada 10. marta rezolūcijas 16. punktā norāda, ka tieši vecāki ir atbildīgi par nepilngadīgu bērnu aizsardzību pret tiešsaistes azartspēlēm. Dāmas un kungi, es jautāju - kas tās ir par muļķībām? Kurš izstrādā tiesisko pamatu, kurš izstrādā noteikumus šādiem uzņēmumiem? Vai tie ir vecāki vai kāds cits? Mēs esam tie, kas ir atbildīgi par šāda veida uzņēmējdarbību, mēs izstrādājam tiesisko pamatu un tiesību aktus, tāpēc valdības un parlamenti ir atbildīgi par bērnu aizsardzību pret azartspēlēm.
Laikā, kad pornogrāfija un azartspēles ienāk mūsu mājās 3D formātā, vecākiem nav izredžu aizsargāt savus bērnus pret šādu ietekmi vai pret viņu iesaistīšanu šādās darbībās. Tāpēc es uzskatu, ka nozīmīgs Komisijas un Eiropas Parlamenta uzdevums ir izstrādāt tiesisko pamatu, nevis, nedarot neko, atbalstīt tos, kas veic šādu uzņēmējdarbību. Šīm iestādēm drīzāk būtu jāatbalsta savi vēlētāji un tie, kuru priekšā šīs iestādes ir atbildīgas.
Vēl viena problēma, ko es vēlos pieminēt, attiecas uz naudas plūsmas kontroli. Vairākās valstīs ieņēmumi no azartspēlēm un līdzīgām darbībām tiek novirzīti sporta, kultūras un izglītības atbalstam. Ja mēs zaudējam vairāku valstu naudas plūsmas par labu Bahamu salām un valstīm, kurās ir zemi nodokļi, es vēlos jautāt, vai daļu šīs naudas nav iespējams atgūt, lai atbalstītu sportu vairākās valstīs? Jo, organizējot un spēlējot azartspēles internetā, peļņa tiek gūta citur, nevis spēlētāju valstīs. Arī šis jautājums nav atrisināts un pienācīgi uzraudzīts, un, pēc manām domām, Eiropas Komisijai ir jāatver acis un jāsāk izstrādāt pamatnoteikumi šāda veida darbībām. Mums ir jārada nepieciešamie apstākļi, lai, no vienas puses, neapdraudētu bērnu veselību un izglītību, un, no otras puses, nepalaistu garām finanšu līdzekļus, kas ieplūst azartspēļu nozarē.
Zuzana Roithová
- (CS) Tiešsaistes azartspēļu attīstība nodrošina iespēju gandrīz nekontrolēti apiet dalībvalstu tiesību aktus un veikt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Iekšējā tirgū pastāv neskaidrības attiecībā uz azartspēļu operatoru monopolstāvokli, kā arī attiecībā uz nepārredzamo profesionālā sporta finansēšanas jomu, it sevišķi tās saistību ar azartspēlēm. Azartspēles palielina atkarības risku, it sevišķi jauniešu vidū.
Eiropas Kopienu Tiesa sabiedrības interesēs atzina valdību tiesības aizliegt vai ierobežot tiešsaistes azartspēles. Lai gan tiešsaistes azartspēļu pakalpojumiem nav robežu, to regulējums katrā dalībvalstī atšķiras nodokļu līmeņa, pieejamības, kontroles un uzņēmēju juridiskās atbildības līmeņa ziņā. Turklāt nepietiek tikai ar oficiālu azartspēļu un izložu organizēšanas uzņēmumu kvalitātes uzraudzību - ir jāuzrauga arī naudas plūsma.
Efektīva kontrole vairs nebūs iespējama, ja visas 27 dalībvalstis nevienosies par kopīgiem noteikumiem. Tāpēc mēs pagājušajā gadā aicinājām Komisiju ierosināt Eiropas pamatnoteikumus par tiešsaistes azartspēlēm. Es patiešām uzskatu, ka būtu arī jāaizliedz uz jauniešiem vērstas tiešsaistes azartspēļu reklāmas. Pakļaut bērnus tiešsaistes azartspēļu reklāmas ietekmei ir tas pats, kas nodrošināt viņiem neierobežotu pieeju alkoholam, cigaretēm, narkotiskām vielām vai citām vielām, kas rada atkarību.
Diemžēl Čehijas Republika Eiropas Savienībā ir visvairāk atpalikusi noteikumu ziņā. Tā ne tikai neierobežo šāda veida reklāmu, bet arī neregulē azartspēļu zāļu un lombardu atrašanos skolu tuvumā. Es sagaidu, ka šis ziņojums būs kā jauns stimuls Komisijai diskutēt par pasākumiem, kas vajadzīgi, lai saskaņotu noteikumus par tiešsaistes azartspēlēm, ņemot vērā ES dalībvalstu sabiedrības intereses.
Christel Schaldemose
(DA) Priekšsēdētāja kungs, laipni lūdzam Parlamentā, Barnier kungs, un labu veiksmi jaunajā amatā!
Patiesībā man ir liels prieks, ka varu šodien būt šeit, lai kopā ar jums debatētu par tiešsaistes azartspēlēm, jo uzklausīšanas laikā Parlamentā jūs īpaši uzsvērāt savu viedokli, ka iekšējam tirgum būtu jāfunkcionē pilsoņu interesēs un nevis otrādi. Šī ir lieliska iespēja īstenot šo nostāju praksē.
Vispirms es vēlos pateikt, ka atbalstu jūsu minētās iniciatīvas. Tās bija nedaudz neskaidri formulētas, bet šķiet saprātīgi izstrādāt zaļo grāmatu, uzsākt dažādus pētījumus, apkopot datus un iegūt informāciju par šo jomu, lai mēs gūtu priekšstatu par situāciju Eiropas līmenī.
Tomēr es vēlos atgādināt jums arī par politisko realitāti. Lai gan patiešām, pieņemot manu ziņojumu martā, tika izteikts arī mazākuma viedoklis, tomēr pārliecinošs vairākums Parlamentā atbalstīja manu ziņojumu; tāpat arī Padomē tiek pausts liels atbalsts nepieciešamībai veikt precizējumus, bet tajā pašā laikā mums jānodrošina iespēja dalībvalstīm noteikt, kādā veidā tās vēlas regulēt visu azartspēļu nozari. Attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm mums, protams, jānoskaidro, kā mēs varam aizsargāt mūsu pilsoņus, jānosaka azartspēļu radītās sociālās izmaksas un jāveic citi pasākumi.
Tomēr es būtu gribējusi dzirdēt nedaudz skaidrāku atbildi. Jūs tikai nesen esat stājies šajā amatā un joprojām esat jaunpienācējs, taču es vēlos dzirdēt nedaudz skaidrāku atbildi attiecībā uz to, vai jūs izbeigsiet lietas saistībā ar Līguma pārkāpumiem un sāksiet daudz konstruktīvāku dialogu ar Parlamentu un Padomi, lai noteiktu, kā risināt šo jautājumu. Tāpēc es iesaku aicināt Eiropas Kopienu Tiesu pārtraukt izskatīt šīs lietas; aicinu jūs attiecībā uz tām pieņemt politiskus lēmumus. Vai šāda būs jūsu turpmākā rīcība? Es būtu gribējusi dzirdēt patiešām skaidru atbildi uz šo jautājumu.
Liam Aylward
(GA) Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju šīs savlaicīgās debates par tiešsaistes azartspēlēm un it sevišķi problēmām, kas saistītas ar nepilngadīgu personu iesaistīšanos azartspēlēs un ar mazāk aizsargātiem patērētājiem. Gan sabiedrības, gan arī patērētāju interesēs ir nodrošināt, lai, risinot šo jautājumu, mēs uzņemtos vadību un parādītu skaidru un noteiktu darbības virzienu.
Es ierosināju jautājumu par azartspēlēm Komisijai pagājušā novembra sākumā, un saņemtajā atbildē bija norādīts, ka Komisija atbalsta drošākas interneta pārlūkprogrammas, informācijas centru un palīdzības līniju izveidi dalībvalstīs. Tās sniedz informāciju vecākiem par apdraudējumiem, ar kuriem bērni var saskarties tiešsaistē, tostarp par tiešsaistes azartspēlēm.
Diemžēl tiešsaistes azartspēles ir slēpta problēma, un tā ir problēma, kas kļūst arvien aktuālāka.
Atšķirībā no tradicionālajām azartspēlēm attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm pastāv fiziskās uzraudzības trūkuma problēma. Nav iesaistīti atbildīgie vai tiešie vadītāji, kas pārbauda, vai spēlētāji ir sasnieguši atbilstīgu vecumu un rīkojas likumīgi. Tiešsaistes azartspēļu tīmekļa vietnēs pastāv iespējas apiet drošības pārbaudes un procedūras; nepilngadīgās personas var izmantot aizņemtas vai zagtas kredītkartes, un identitāti var viltot. Uz mazāk aizsargātiem patērētājiem vērstas azartspēles internetā parasti tiek piedāvātas izolētās vietnēs, un šīs jomas speciālisti norāda, ka arvien pieaugoša problēma ir impulsīva rīcība un nekontrolēta un bezatbildīga iesaistīšanās azartspēlēs, kā ari tas, ka nepilngadīgiem spēlmaņiem netiek piemēroti parastie aizsardzības pasākumi, kas attiecas uz tradicionālajām azartspēlēm.
Attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm ir grūtāk noteikt "problemātisku” spēlmani, jo ir nepieciešams laiks, jāuzņemas atbildība un vajadzīgi resursi, lai noteiktu, kas spēlē, kas maksā un kam ir radusies problēma. Ir vajadzīgas skaidras norādes visos līmeņos, lai risinātu šo jautājumu un lai varētu veikt noteiktus pasākumus ar mērķi risināt nepilngadīgo spēlētāju problēmu un nodrošināt visvairāk apdraudēto patērētāju interešu aizsardzību.
Peter van Dalen
(NL) Priekšsēdētāja kungs, Nīderlandē aptuveni 120 000 iedzīvotāji ir atkarīgi no azartspēlēm, un tas ir aptuveni 1 % no kopējā mūsu iedzīvotāju skaita. Atkarība no azartspēlēm rada būtiskas sociālas problēmas, piemēram, izjukušas ģimenes, finansiālās grūtības un noziedzību. Tāpēc dalībvalstīm būtu jādara viss, kas ir to spēkos, lai cīnītos pret azartspēlēm un ar tām saistītajām problēmām.
Priekšsēdētāja kungs, tas ir pārsteidzoši, ka dažās dalībvalstīs pastāv pilnīgi likumīgs azartspēļu tirgus. Turklāt azartspēļu nozares pārstāvji vēlas, lai mēs noticētu, ka azartspēļu tirgus ir pilnīgi normāla iekšējā tirgus nozare un ka tai nav jāpiemēro ierobežojumi. Tas ir neticami! Dalībvalstīm nevajadzētu atbalstīt tirgus, kas veicina sociālu problēmu rašanos.
Diemžēl daudzi nespēj pretoties azartspēļu vilinājumam. Tāpēc Nīderlandes valdība ir nolēmusi pārņemt azartspēļu tirgu un azartspēļu jomā atļaut funkcionēt tikai valsts monopolam. Lai gan es negribētu, ka visur Eiropas Savienībā tiek dibināti kazino, es tomēr uzskatu šādu risinājumu par mazāko no ļaunumiem.
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Parlamentam patiešām pārliecinoši jāaicina tās dalībvalstis, kurās azartspēles ir atļautas, kad vien tas ir iespējams, stingri ierobežot tirgu.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētāja kungs, šis jautājums netieši prasa, lai tiktu pieņemti jauni Kopienas tiesību akti. Taču, ņemot vērā to, ka pat Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi ierobežojumus un priekšnosacījumus, pamatojoties uz kuriem dalībvalstis, pieņemot savus tiesību aktus, var noteikt regulējumu tiešsaistes azartspēlēm, nav nepieciešams pieprasīt Eiropas noteikumus.
Turklāt Tiesa Schindler lietā lēma, ka azartspēles ietekmē noteikti morāli, reliģiski un kultūras aspekti, tās rada augstu noziedzības un krāpšanas risku un var negatīvi ietekmēt cilvēka personību un sabiedrību. Tas ir visbūtiskākais.
Tieši, ņemot vērā sabiedrības intereses, šai nozarei būtu jāpaliek dalībvalstu kontroles jomā, kas labāk pārzina tās īpatnības un problēmu risināšanas iespējas. Turklāt šāda nostāja apstiprināta gan Komisijas ierosinātajā pētījumā, ko veica Šveices Salīdzinošo tiesību institūts, gan arī Parlamenta pieņemtajā Schaldemose kundzes 2009. gada ziņojumā.
Šajā ziņojumā secināts, ka pieeja, kas balstīta tikai uz iekšējo tirgu, nav piemērota attiecībā uz šo lielā mērā jutīgo nozari un izteikts aicinājums Komisijai šajā sakarībā pievērst īpašu uzmanību Eiropas Kopienu Tiesas viedoklim.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos runāt par Eiropas Kopienu Tiesas spriedumiem, jo iespēja dalībvalstij aizliegt privātiem uzņēmumiem piedāvāt tiešsaistes azartspēļu pakalpojumus uzsver nepieciešamību standartizēt tirgu, kas ir patiešām ienesīgs, bet tajā pašā laikā ļoti riskants patērētājiem.
Tāpēc, ja azartspēļu darbības netiek saskaņotas Eiropas līmenī, katrai valstij ir tiesības noteikt aizsardzības līmeni pēc saviem ieskatiem. Nereti ir neiespējami noteikt, kur sākas un kur beidzas šādi ierobežojumi. Patiesībā, lai gan Komisija ir sākusi vairākas pienākumu neizpildes procedūras pret vairākām valstīm - es vēlos norādīt, ka tostarp arī pret Itāliju, - par brīvas pakalpojumu aprites principa pārkāpšanu, Eiropas Kopienu Tiesa, gluži pretēji, atbalstīja Portugāles ierobežojošo lēmumu.
Šajā sakarībā Eiropas iestādēm ir ļoti svarīgs uzdevums vadīt azartspēļu nozari cauri regulatīvam procesam, kas ir pilnībā saskaņots starp dalībvalstīm ES līmenī. Tāpēc ir jāskatās pāri individuālām ekonomiskajām interesēm un jānodrošina augsts patērētāju, it sevišķi bērnu, kas šādos gadījumos visbiežāk kļūst par noziedzības un krāpšanas upuriem, aizsardzības līmenis.
António Fernando Correia De Campos
- (PT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs esam liecinieki konfliktam starp divām Eiropas Savienībai nozīmīgām politikām - patērētāju un sabiedriskās kārtības aizsardzību, no vienas puses, un pārvietošanās un pakalpojumu sniegšanas brīvību, no otras puses.
Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi attiecībā uz šo jautājumu dalībvalstīm, regulējot tiešsaistes azartspēļu un citu azartspēļu rīkotāju darbību, būtu jāsaglabā to autonomija un leģitimitāte. Šī ir jutīga nozare, ko ietekmē sociālās vērtības, saistībā ar azartspēlēm veicinot antisociālu uzvedību, kā arī valstu tradīcijas novirzīt šajā tirgū gūtos ieņēmumus sociālo pakalpojumu finansēšanai.
Pēdējos dažos gados Luksemburgā pieņemtie spriedumi veido saskaņotu un konsekventu juridisko redzējumu, kas Eiropas iestādēm un Komisijai būtu jāņem vērā, it sevišķi, lai pieņemtu skaidrāk formulētu nostāju. Šāds redzējums paredz arī izstrādāt reglamentējošus noteikumus, ņemot vērā visām dalībvalstīm kopējās intereses attiecībā uz pārrobežu organizētās noziedzības apkarošanu, kas izmanto šāda veida spēles, lai paplašinātu savu darbību, kā arī attiecībā uz atbilstīgas patērētāju aizsardzības nodrošināšanu, kas pakļauti šāda veida tiešsaistes azartspēļu riskam.
Komisār Barnier kungs, mēs ļoti ceram, ka jaunā Komisija, kas patlaban sāk darbu, iekļaus šo jautājumu kā prioritāru savā darba kārtībā.
Oldřich Vlasák
- (CS) Dāmas un kungi, kā jau mēs visi zinām, azartspēles tradicionāli tiek stingri regulētas lielākajā daļā ES dalībvalstu. Situācija, protams, mainījās tad, kad internets kļuva par pasaules lielāko "spēļu elli”. Tas tā patiešām ir, ka visā pasaulē ļoti strauji ir attīstījušās ar azartspēļu darbībām saistītās tehnoloģijas, un tajā pašā laikā attiecīgais tiesiskais regulējums nespēj nodrošināt pienācīgu atbildes reakciju.
Ar tiešsaistes azartspēlēm saistītās lietas bieži tiek iesniegtas izskatīšanai Eiropas Kopienu Tiesā, kas skaidri liecina par to, ka Kopienas tiesību aktu interpretācija un piemērošana azartspēļu jomā ir neskaidra. Turklāt tiešsaistes azartspēles tiek uzskatītas par regulējuma "pelēko zonu”.
Es uzskatu, ka mums ir jāņem vērā fakts, ka valsts ir izsniegušas azartspēļu licences savās jurisdikcijās. Tajā pašā laikā mēs piekrītam, ka kopumā dalībvalstu tiesību aktiem būtu jāatbilst ES principiem par uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanu ES. Taču tas paradoksāli nozīmē to, ka, piemēram, Čehijas tiesību aktiem nav jāatļauj Čehijas uzņēmumiem iegūt licenci, lai sniegtu tiešsaistes azartspēļu pakalpojumus, bet Čehijas Republika nevar aizliegt ārvalstu azartspēļu operatoriem darboties tās teritorijā. Mēs nevaram pieņemt šādu situāciju, nemaz jau nerunājot par sociālajiem, veselības un drošības riskiem, kas saistīti ar tiešsaistes azartspēlēm, vai attiecīgajiem nodokļu jautājumiem.
Sari Essayah
(FI) Priekšsēdētāja kungs, komisār Barnier kungs, kā jūs labi atceraties, Eiropas Parlaments bija konsekvents attiecībā uz savu politiku, iebilstot pret azartspēļu iekļaušanu Pakalpojumu direktīvā, jo azartspēles nav pakalpojumi kā tādi - tās ir saistītas ar atkarības risku un to radītajām sociālajām izmaksām.
Arī sporta integritāte ir jautājums, ko Eiropas Parlaments uzskata par aizsardzības vērtu, it sevišķi tagad, kad stājies spēkā Lisabonas līgums un šis jautājums ir mūsu kompetencē. Jo neregulētāks ir azartspēļu tirgus, jo vairāk sports kļūst tikai par peļņas gūšanas veidu un tiek pakļauts, piemēram, noziedzīgām darbībām, lai legalizētu nelikumīgi iegūtus līdzekļus.
Komisijai jāierosina risinājums, ņemot vērā Parlamenta konsekvento politiku attiecībā uz to, ka azartspēļu pakalpojumi, ņemot vērā to īpašo raksturu, jāatstāj dalībvalstu kompetences jomā. Eiropas Kopienu Tiesā ir iesniegtas vismaz divpadsmit lietas, no kurām pēdējā ir Liga Portuguesa lieta. Tomēr nav pareizi, ka attiecībā uz šīm lietām progress tiek panākts tikai Tiesas spriedumu veidā vai, īstenojot pienākumu neizpildes procedūras. Mums šajās lietās ir vajadzīgs politisks lēmums - lēmums, kas neparedz saskaņošanu, jo par azartspēļu radītajām sociālajām izmaksām un citām negatīvām sekām jebkurā gadījumā ir atbildīgas dalībvalstis.
Ir jāizstrādā loģiska un visaptveroša politika attiecībā uz azartspēlēm, jo tiešsaistes azartspēles ir tikai viens no to veidiem un pašas par sevi nenosaka, ka jebkāda politika attiecībā uz azartspēlēm būs pārrobežu politika. Tiešsaistes azartspēļu attīstība nav dabas spēks, ko nevar ietekmēt. Ir aizliegta daudzu produktu pārrobežu tirdzniecība tiešsaistes veikalos, tāpēc arī tiešsaistes azartspēļu operatoriem būtu jāievēro dažādu dalībvalstu tiesību akti.
Komisāra kungs, es vēlos aicināt jūs atbalstīt zaļās grāmatas izstrādi azartspēļu jomā. Tā noteikti nodrošinās mums līdzekļus cīņai pret ārpus Eiropas sniegtajiem tiešsaistes azartspēļu pakalpojumiem un azartspēļu izraisītajām problēmām.
Catherine Stihler
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties iepriekšējiem runātājiem par viņu ieguldījumu un manai kolēģei Christel Schaldemose par viņas veikto darbu saistībā ar šo jautājumu.
Kā jau iepriekšējie runātāji minēta, azartspēles nav parasts pakalpojums. Azartspēļu negatīvās sekas nav iespējams uzsvērt vairāk, kā to šorīt izdarīja mani kolēģi. Pastāv divi starptautiski atzīti rādītāji, ar kuru palīdzību var novērtēt problemātisku azartspēļu spēlēšanu. Viens no tiem ir diagnostikas statistiskais ietekmes rādītājs (Diagnostic Statistical Severity Index) un otrs - Kanādas problemātiskās azartspēļu spēlēšanas ietekmes rādītājs (Canadian problem gambling Severity Index). Šo rādītāju izmantoja Apvienotajā Karalistē, un tiek lēsts, ka Apvienotajā Karalistē vien - kolēģis no Nīderlandes minēja, ka problēma skar vienu procentu iedzīvotāju - aptuveni 236 000 līdz 284 000 pieaugušo ir atkarīgi no azartspēlēm.
Kāds ir šis rādītājs attiecībā uz visu Eiropas Savienību? Lai rastu atbildi uz šo jautājumu un, ja tiks izstrādāta zaļā grāmata, es gribētu, lai Komisija iegūtu atbilstīgus statistikas datus, piemēram, veiktu pētījumu par azartspēļu un tiešsaistes azartspēļu ietekmi uz ES pilsoņiem. Es domāju, ka iegūtie rezultāti būtu patiešām noderīga informācija, uz ko balstīt mūsu debates un izmantot vajadzības gadījumā.
Attiecībā uz jautājumu par EKT spriedumiem es vēlos teikt, ka, ņemot vērā nepieciešamību "novērst tiešsaistes azartspēļu izmantošanu krāpšanai vai noziedzīgiem nolūkiem” un karteļu dominēšanu vienotajā tirgū, kas uzsvērta ziņojumā par konkurences politiku, mums jānodrošina, lai tiešsaistes azartspēļu operatori nelikumīgu darbību slēpšanas nolūkā nereģistrētu darbību valstī, kas nav to darbības valsts.
Es ar nepacietību gaidu komisāra Barnier viedokli arī turpmāk. Es vēlu jums, komisāra kungs, veiksmi jūsu jaunajā amatā.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos pievienoties komisāra Barnier kunga apsveicējiem. Komisāra kungs, šis nav vienkāršākais jautājums, ar ko sākt jūsu karjeru Komisijā, taču es uzdrošinos teikt, ka jūsu priekšgājējs McCreevy kungs neiebilstu, ja es teiktu, ka viņam patika saspringtas situācijas. Viņam patika sacīkstes un viņš acīmredzot bija cilvēks, kas piedalījās derībās.
Ir skaidrs, ka attiecībā uz šo jautājumu pastāv divējādi viedokļi. Taču Parlamenta nostāja ir diezgan skaidri formulēta tā 2009. gada 10. marta rezolūcijā, un es domāju, ka ir vērts citēt trīs rezolūcijas teksta daļas, kurās noteikts, ka "dalībvalstīm ir intereses un tiesības reglamentēt un kontrolēt to azartspēļu tirgu”. Parlaments arī skaidri nosaka, ka "tiešsaistes azartspēļu operatoriem ir jāievēro tās dalībvalsts tiesību akti, kurā tie sniedz pakalpojumus,” un ka "pilnīga iekšējā tirgus pieeja nav piemērota šajā īpaši jutīgajā nozarē”.
Mūsu, likumdevēju, un dalībvalstu problēma ir tā, ka tirgus ir tālu mums priekšā - progress šajā jomā ir apsteidzis esošos tiesību aktus, un šāda tendence turpināsies. Patīk mums tas, vai nē, bet cilvēkiem patīk spēlēt azartspēles. Es, personīgi, drīzāk nopirktu kurpes, bet katram ir savas vājības.
Es pilnībā piekrītu tiem, kuri patiešām skaidri izteikušies par azartspēļu problēmām, neatkarīgi no tā, vai tās ir tiešsaistes vai cita veida azartspēles. Atkarīgu personu rīcība, kad tās pārsniedz robežas, ir saistīta ar nopietnām sociālām problēmām. Bet atcerēsimies arī to, ka dalībvalstis atbalsta izlozes, un tāpēc, iespējams, ka tās ir likumīga iespējamās atkarības veicināšanas forma.
Tādējādi var secināt, ka attiecībā uz šo jautājumu nav nekādas skaidrības, bet es vēlos vēlreiz atkārtot, ka Eiropas Parlamenta un visas ES problēma ir tā, ka trūkst saskaņotības dalībvalstu līmenī, taču mūsu pilsoņi piekļūst pakalpojumiem ārpus savas valsts, un viņi vēlas to darīt.
Zaļā grāmata būtu labākais risinājums - tas ir liels izaicinājums jums apkopot informāciju par šo jautājumu. Es uzskatu, ka problēmas iemesls ir ievērojams informācijas un zināšanu trūkums, un Komisijas uzdevums ir nākt klajā ar ierosmēm šā jautājuma risināšanai.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, tiek uzskatīts, ka politika ir spēle, reizēm pat laimes spēle, taču azartspēles patiesībā nav ne uzņēmējdarbība, ne arī pakalpojums. Tās izraisa daudzas sociālas ar noziedzīgu darbību saistītas problēmas.
Atkarība no azartspēlēm pārāk bieži un pārāk viegli noved cilvēkus finansiālās grūtībās, kas var izraisīt arī ļoti nopietnas garīgās veselības problēmas. Papildinot manas kolēģes Stihler kundzes teikto, es vēlos norādīt, ka 2008. gadā aptuveni 40 000 iedzīvotāju Somijā bija atkarīgi no azartspēlēm. Ja ES atkarīgo iedzīvotāju skaits ir proporcionāls, tas nozīmē, ka 35 miljoni Eiropas iedzīvotāju ir atkarīgi no azartspēlēm, un tas ir ārkārtīgi liels skaitlis. Tāpēc es uzskatu, ka dalībvalstīm nākotnē jānodrošina tiesības pašām lemt par azartspēļu organizēšanas kārtību, lai pēc iespējas mazinātu iespējamo psiholoģisko un finansiālo kaitējumu. Mums vajadzīgi stingri noteikumi, tirgus regulējums un valsts iestāžu uzraudzība.
Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka mums ir ļoti svarīgi domāt par to patērētāju aizsardzību, kas ir īpaši neaizsargāti un pakļauti azartspēļu atkarības un impulsīvas uzvedības riskam, kā arī īstenot reālus centienus, lai cīnītos pret organizēto noziedzību, kas cenšas gūt no tā peļņu.
Salvatore Iacolino
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, apsveicu, komisāra kungs, un laipni lūdzam!
Mēs visi bijām liecinieki tam, kā dažos pēdējos gados attīstījās tiešsaistes azartspēļu tirgus, piesaistot ekonomistu un mediju uzmanību. Tas ir fenomens, kas iesaista jaunas sociālās grupas un kam raksturīgs polipatēriņš. Tehnoloģijas atvieglo pieeju azartspēlēm un ļauj tajās iesaistīties arvien lielākam patērētāju skaitam - nereti jauniešiem, kas visumā labāk pārzina datorus un internetu.
Sapnim par iespēju mainīt dzīvi ar azartspēļu palīdzību nereti ir drausmīgas sekas, un daudzas ģimenes tiek ievilktas briesmīgā situācijā, no kuras bieži vien nav izejas. Turklāt nedrīkst par zemu novērtēt būtisko kaitējumu, ko nodara tiešsaistes azartspēļu spēlētāju sociālo kontaktu un saskarsmes trūkums. Šo nepieļaujamo atkarību kopumā raksturo spēlmaņu vientulība un "neredzamība”. Azartspēles ir netikums, kas šodien joprojām lielā mērā paliek apslēpts.
Strādājot iepriekšējā amatā par valsts veselības aprūpes iestādes galveno izpildpersonu, es izveidoju īpašu nodaļu jautājumu, kas saistīti ar atkarību no azartspēlēm, risināšanai. Ierosinātais intervences modelis izrādījās veiksmīgs, jo ārstēšanā terapeitiskā iedarbība tika apvienota ar preventīviem pasākumiem, pētniecību un rehabilitāciju.
Mums jāiejaucas, pieņemot kopēju nostāju, un jānodrošina, lai visa veida atkarības tiktu pakļautas stingrai pārvaldības sistēmai. Līdz šim tas nav izdarīts - es runāju par atkarību no narkotikām, alkohola, tabakas un pārtikas un dažāda veida atkarībām saistībā ar internetu.
Man ir ļoti žēl, ka jautājums, kura sagatavošanā piedalījos es un vēl 42 Eiropas Parlamenta deputāti, vēl nav iesniegts izskatīšanai Parlamenta plenārsēdē, jo pret to iebilst kreiso pārstāvji. Tāpēc mani interesē, cik lielā mērā Komisija patiesībā ir ieinteresēta to iedzīvotāju problēmu risināšanā, kas atkarīgi no narkotikām vai kam konstatēta cita veida atkarība, un cik liela nozīme Komisijas darba programmā ir cīņai pret narkotiku tirdzniecību?
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, mēs Eiropā varam justies droši un Eiropas Savienība funkcionē tik ilgi tāpēc, ka tā vienmēr ir ņēmusi vērā dalībvalstu jutīgos jautājumus. Vienmēr aktuālā dilemma attiecībā uz to, vai pirmais un pēdējais vārs jāsaka Eiropai vai dalībvalstīm, ir būtiskākais jautājums, un šajā sakarībā lielisks piemērs ir azartspēļu, it sevišķi tiešsaistes azartspēļu jautājums. Internets ir lieliska vide, bet tas ietver arī apdraudējumus, ko ir ļoti grūti kontrolēt. Tajā pašā laikā, piemērojot konkurētspējas principu, kas ir viens no iekšējā tirgus pīlāriem, nevar ignorēt būtiskākos jautājumus, kas saistīti ar sabiedrības interešu aizsardzību dalībvalstīs. Es uzskatu, ka priekšnosacījumi līdzsvara panākšanai ir skaidri noteikti abos Tiesas spriedumos, kas, no vienas puses, izprot un aizsargā sabiedrisko interešu koncepciju atbilstīgi dalībvalstu tradīcijām un, no otras puses, iebilst pret nesamērīgiem pasākumiem, kuru rezultātā galu galā cieš pilsoņi.
Zinot, ka patlaban notiek apspriedes Padomē, mēs vēlamies uzzināt, ko Komisija plāno darīt, lai nodrošinātu dalībvalstu rīcības autonomiju un izveidotu atbilstīgu pamatu sadarbībai atkarības un krāpšanas jautājumu risināšanai. Nobeigumā es vēlos sveikt jūs, komisāra kungs, un pateikt, ka ticu visam, ko teicām šim Parlamentam. Es vēlos redzēt, kā jūs praksē īstenosiet savu apgalvojumu, ka mainījies ir tikai jūsu amats, nevis nostāja. Labu veiksmi!
Othmar Karas
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos sveikt komisāru. Ir patīkami redzēt jūs šeit un redzēt jūs sēžam tieši šajā vietā. Patiesībā šis jautājums, par kuru diskutējam, ir saistīts arī ar sociālās tirgus ekonomikas reglamentējošajiem noteikumiem.
Mēs esam nonākuši dilemmas priekšā. No vienas puses, mums jāturpina darbs saistībā ar tirgu, jo mums jāīsteno iekšējā tirgus principi. No otras puses, mēs nevaram aizmirst savu atbildības sajūtu. Tieši tāpēc mums jānosaka noteikti ierobežojumi azartspēļu tirgū. Mums jāuzņemas atbildība. Mēs azartspēļu tirgus dalībniekiem, tāpat kā finanšu tirgus dalībniekiem, nevaram ļaut darīt visu, ko tie vēlas, un pēc tam likt sabiedrībai maksāt. Šī problēma, ko risinām, ir saistīta ar izglītību, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizāciju, noziedzību un brīvību attiecībā uz azartspēļu pakalpojumiem. Mums visi šie jautājumi jāskata kopā.
Mēs neesam noteikuši arī skaidras definīcijas. Mēs runājam par azartspēlēm, taču pastāv daudz un dažādi azartspēļu veidi, un pastāv dažādas definīcijas. Tāpēc es atzinīgi vērtēju paziņojumu par zaļo grāmatu, jo tā ļaus mums vienlaicīgi atrisināt jautājumu par definīcijām, problēmām un dažādajām dalībvalstu tradīcijām.
Pilnīga iekšējā tirgus pieeja nenodrošinās mums iespēju atrisināt šos jautājumus. Taču mums nevajadzētu izmantot vienu pieeju, izslēdzot citas. Mums vajadzīgs tiesiskais pamats ES līmenī, lai galu galā mums nevajadzētu diskutēt par šo jautājumu katru gadu. Šajā procesā ir iesaistītas gan dalībvalstis, gan arī dažādie operatori. Strādājot kopā, mums būtu jānodrošina, lai mēs neapdraudētu dalībvalstu tiesības, bet nodrošinātu juridisku noteiktību Eiropas tirgū.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, mēs zinām, ka pastāv atšķirības starp dažādiem dalībvalstu tiesiskajiem regulējumiem, un mēs arī zinām, ka Eiropas un dalībvalstu tiesu prakses dažādās interpretācijas patlaban ir iemesls lielam skaitam pārkāpumu un domstarpību dalībvalstīs.
Ņemot vērā problēmas, ko rada tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu pārrobežu raksturs, Eiropas Savienības politikas trūkums turpmāk nav pieļaujams. Turklāt straujā interneta un elektroniskās tirdzniecības attīstība pēdējos gados veicinājusi tiešsaistes spēļu piedāvājumu un ar to saistītu pārrobežu problēmu rašanos, kas joprojām nav atrisinātas.
Tāpēc es esmu pārliecināts, ka Eiropas iestādēm būtu ne tikai jāsāk risināt kopīgās problēmas, piemēram, saistībā ar patērētāju un it sevišķi bērnu aizsardzību un noziedzības un krāpšanas novēršanu, bet arī problēmas, kas saistītas ar cīņu pret nelikumīgu un neatļautu pakalpojumu sniegšanu, ko dalībvalstu valdības nevar atrisināt vienas pašas.
Ņemot to vērā, Komisijai jāreaģē uz Parlamenta pieprasījumiem un jācenšas panākt Eiropas līmeņa tiesiskā regulējuma izstrāde. Šajā sakarībā Komisijai jāparāda tik nepieciešamā apņēmība. Komisāra kungs, es neapšaubu jūsu labo gribu, un tāpēc es jums vēlos teikt, ka apspriedes ir laba ideja un arī zaļā grāmata ir laba ideja, ar nosacījumu, ka tā tiek izmantota, lai identificētu atbilstīgu tiesisko pamatu, nevis kā pašmērķis. Iepriekšējā Komisija nereti izstrādāja pārāk daudz zaļo grāmatu un balto grāmatu, nepieņemot atbilstīgus lēmumus. Taču es ticu, ka jūs, komisāra, kungs, saprotat, ka mums vajadzīgi lēmumi, nevis tikai tukši solījumi.
Eija-Riitta Korhola
Priekšsēdētājas kundze, izvērtējot Eiropas Kopienu Tiesas, Komisijas un Parlamenta līdz šim pausto nostāju attiecībā uz azartspēlēm un derībām, es varu izdarīt šādus secinājumus. gandrīz visas dalībvalstis un Parlaments noraida izcelsmes valsts un savstarpējas atzīšanas principu piemērošanu šajā īpašajā un jutīgajā jomā. Tiesa piekrīt šādai nostājai, vēlreiz skaidri to norādot savā spriedumā pagājušajā septembrī. Attiecībā uz Komisiju šāds spriedums nozīmē to, ka tā zaudē vienu no saviem būtiskākajiem argumentiem, ko tās izmantojusi visās pienākumu neizpildes procedūrās.
Dalībvalstis var brīvi noteikt savus politikas mērķus attiecībā uz derībām un azartspēlēm un plašāk definēt pilsoņu aizsardzības līmeni, ko tās uzskata par piemērotu. Padome un Parlaments jau gadiem sadarbojas šā jautājuma risināšanā. 2006. un 2007. gadā abas iestādes vienojās par azartspēļu un derību izslēgšanu no Pakalpojumu direktīvas un Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas darbības jomas.
Pagājušajā gadā iesniegtais Schaldemose kundzes ziņojums bija balstīts uz Padomes veikto darbu Francijas prezidentūras laikā, un darbība šajā virzienā tika turpināta arī Zviedrijas un Spānijas prezidentūras laikā. Izstrādājot Schaldemose kundzes ziņojumu, es biju atbildīga par EPP grupas nostāju, un es piekritu viņas viedoklim.
Komisāra kungs, es jums vēlos uzdot šādu jautājumu: vai jūs piekrītat tam, ka Komisijai beidzot būtu jāsāk palīdzēt dalībvalstīm cīņā pret visiem nelikumīgajiem, citiem vārdiem sakot neatļautajiem, azartspēļu piedāvājumiem, nevis jātērē laiks, risinot jautājumus, uz kuriem atbildes jau sniegtas? Ja jā, kā pret tiem cīnīties?
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētājas kundze, nav šaubu, ka tiešsaistes azartspēļu tirgus attīstība Eiropā ir ļoti dinamiska. Patiešām, Eiropa veido 40 % no pasaules azartspēļu tirgus, radot arvien pieaugošu peļņu. Pēdējo četru gadu laikā ieņēmumi šajā jomā ir pieauguši gandrīz divas reizes - no 6,5 miljardiem eiro līdz 11 miljardiem eiro. Šie statistikas dati liek mums domāt, ka šis fenomens turpinās attīstīties gan pārvalstiskā, gan arī pārrobežu līmenī. Pakalpojumu un interneta tirgus attīstība un patērētāju attieksmes izmaiņas prasa, lai Eiropas Savienība rīkotos. Kopienas regulējuma neesamība tiešsaistes azartspēļu jomā ir tikai viens no piemēriem, kas liecina par to, ka iestādes ne tikai netiek līdzi sociālajām pārmaiņām, bet arī nespēj reaģēt uz mainīgā kopējā Eiropas tirgus vajadzībām. Azartspēļu tirgū, kas turpina dinamiski attīstīties un ir balstīts uz pārrobežu sakariem un darījumiem, ir vajadzīgi skaidri noteikumi, lai mazinātu risku saistībā ar krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, spēļu rezultātu pasūtīšanu un atkarību. Vienotā tirgus darbībai jābalstās uz skaidriem un pārredzamiem principiem, un, kas ir visbūtiskāk, mums pret šiem apdraudējumiem jāaizsargā Eiropas patērētāji .
Mums būtu jāinformē patērētāji par tiešsaistes azartspēļu iespējamajām negatīvajām sekām. Kā jau mēs norādījām marta rezolūcijā, jauniešu personība nav pietiekami nobriedusi, lai viņi spētu atšķirt tādus jēdzienus kā laime, veiksme un iespēja uzvarēt. Mums jānosaka pieaugošais risks saistībā ar atkarību no azartspēlēm jauniešu vidū. Arvien biežāk Komisija netiek līdzi ārkārtīgi straujajai interneta un dažāda veida tiešsaistes darbību attīstībai, un tas sakāms ne tikai attiecībā uz šo jautājumu. Vai viens no iemesliem nevarētu būt fakts, ka lielākā daļa Komisijas locekļu izauga laikā, kad šāda tiešsaistes uzņēmējdarbības elektroniskā pasaule bija minēta tikai futūristiskos romānos?
Komisijai jāuzsāk izstrādāt plašs ziņojums, analizējot visus jautājumus, kas saistīti ar negodīgām azartspēlēm un visām to radītajām tiesiskajām un sociālajām sekām. Ir vajadzīgs skaidri formulēts Eiropas rīcības kodekss, kurā tiktu iekļauti augstākie standarti un kas palīdzētu atšķirt godīgu, sportisku konkurenci spēlēs no negodīgām azartspēlēm.
Elena Oana Antonescu
(RO) Eiropas Savienības azartspēļu tirgus regulējums ir jutīgs jautājums neatkarīgi no tā, vai mēs runājam par tradicionālajām vai tiešsaistes azartspēlēm. Tiešsaistes azartspēļu nozare pēdējos gados ir attīstījusies un kļuvusi par lielas peļņas avotu. Daudzi atbalsta azartspēļu aizliegumu, taču citi uzskata, ka šāds aizliegums veicinātu šāda veida darbību attīstību bez jebkāda regulējuma.
Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir kopīgi mērķi to centienos uzlabot azartspēļu darbību regulējumu. Tās vēlas aizsargāt nepilngadīgas personas, rast risinājumu atkarības problēmai, ieviest atbilstīgus uzraudzības pasākumus attiecībā uz pārredzamību un noteikumus par reklāmu, nemaz jau nerunājot par atkarības un pārmērīgu tiešsaistes azartspēļu spēlēšanas novēršanu.
Tā kā šajā jomā nav pieņemti saskaņoti tiesību akti, dalībvalstis var brīvi formulēt savus politikas mērķus šajā jomā un noteikt nepieciešamo aizsardzības līmeni. Lai gan mērķi šķiet līdzīgi, nebūt nav viegli atrisināt regulējuma jautājumu šajā jomā. Tomēr mēs nevaram noliegt reālo situāciju - azartspēles ir nozīmīga saimnieciska darbība, kas pilnībā neatbilst iekšējā tirgus noteikumiem. Ja ar tehnisku šķēršļu palīdzību netiek noteikti ierobežojumi, šīm darbībām var piekļūt pāri robežām un gūt peļņu, kas sasniedz vairākus miljardus eiro.
Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi nebūt netuvina to pušu nostājas, kuru viedokļi par pareizāko regulējuma piemērošanu atšķiras. Komisija joprojām atrodas paradoksālā situācija, jo dalībvalstis to jurisdikcijās mēģina regulēt šo jomu, taču azartspēļu operatori turpina iesniegt prasības par dalībvalstu līmenī noteiktajiem ierobežojumiem.
Es neatbalstu tiešsaistes azartspēles. Es varu pat teikt, ka esmu pret šāda veida darbību. Taču es uzskatu, ka mums vispirms jāatzīst realitāte, ka šādas spēles patiešām pastāv. Tieši tāpēc mums jāizstrādā saskaņoti tiesību akti, kas ne tikai regulēs uzņēmēju darbību, bet, kas ir visbūtiskāk, nodrošinās iespējas sniegt atbalstu patērētājiem. Mums jānodrošina atbildīga attieksme pret tiešsaistes azartspēlēm. Mums jāaizsargā nepilngadīgas personas un mazāk aizsargāti patērētāji. Mums arī jānovērš atkarība un organizētā noziedzība.
Tamás Deutsch
(HU) Vispirms es sirsnīgi sveicu komisāru Barnier kungu, un es novēlu viņam visu to labāko, īstenojot savus centienus. Dāmas un kungi, visu, ko es vēlos pateikt, es apkopošu trīs būtiskākajos jautājumos.
Pirmkārt, es vēlos teikt, ka šajā laikmetā, par kuru speciālisti saka, ka pasaulē dominē masu mediji un internets, mēs nevaram runāt par azartspēlēm un it sevišķi azartspēlēm, ignorējot saistītos sociālos, kultūras, veselības aprūpes un garīgās veselības aspektus. Kā norādīts Parlamenta pirms gada pieņemtajā lēmumā, ir skaidrs, ka tiešsaistes azartspēles pilnīgi noteikti nelabvēlīgi ietekmē sabiedrību. Pietiek ar to, ka tiek pieminēta atkarības veidošanās, organizētās noziedzības un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas sekas. Mums nevajadzētu aizmirst arī par sporta derību negatīvajām sekām, jo pat tagad Eiropu ir skāris ārkārtīgi nepatīkams spēļu rezultātu pasūtīšanas skandāls, kas diemžēl saistīts ar šo jautājumu.
Otrkārt, es uzskatu, ka mēs esam pieķērušies nepareizajam nūjas galam, ja mēs uzskatām, ka tiešsaistes azartspēļu regulējums ir brīvā tirgus jautājums. Tas galvenokārt ir jautājums par patērētāju aizsardzību. Pēc manām domām, regulējums būtu jāvērš uz patērētāju aizsardzības jautājumiem.
Kā pēdējo, bet ne mazāk svarīgo jautājumu es izvirzīšu divus priekšlikumus. Ir vajadzīgs kopīgs Eiropas līmeņa regulējums - regulējums, kas balstīts uz patērētāju aizsardzību un vērsts uz preventīviem pasākumiem, lai novērstu atkarības veidošanos, tiešsaistes azartspēļu saistību ar organizēto noziedzību un spēļu rezultātu pasūtīšanas skandālus, kas apdraud godīgu spēli. Turklāt ne mazāk svarīgi ir tas, ka Eiropas Savienībai jāsāk izstrādāt regulējums, kas stiepjas pāri un aiz Eiropas Savienības robežām, jo tiešsaistes azartspēles ir globāls jautājums, un es uzskatu, ka tas ir jautājums, kas mums jārisina.
Jim Higgins
Priekšsēdētājas kundze, tāpat kā daudzas citas darbības jomas, arī azartspēļu nozare ir guvusi labumu no tehnoloģiju attīstības. Tai ir pozitīva un negatīva ietekme. Pozitīva ietekme ir tā, ka tehnoloģiju attīstība veicina derību slēgšanu un atvieglo pieeju derībām un derību slēgšanai. Derību slēgšana nodrošina lielus ieņēmumus dalībvalstīm, un mēs slēdzam derības ārkārtīgi dažādās jomās. Agrāk tās bija tikai ātrumsacīkstes un sports, bet patlaban derības tiek slēgtas daudz un dažādās citās jomās, piemēram, politiskās prognozēšanas jomā. Kā mēs sakām Īrijā, var slēgt derības pat par divām mušām, kas rāpo pa sienu. Tādējādi mēs esam ieguvuši lielu priekšrocību attiecībā uz azartspēļu aptvertajām jomām.
Negatīvais aspekts ir krāpšana, spēļu rezultātu pasūtīšana, sociālais un sadzīves haoss, atkarība no azartspēlēm un citi. Tiek lēsts, ka Apvienotajā Karalistē vien - saskaņā ar organizācijas Gamblers Anonymous datiem - aptuveni 600 000 iedzīvotāju ir atkarīgi no azartspēlēm un ir organizācijas Gamblers Anonymous biedri. Šāda problēma pastāv arī pie mums Īrijā, un tā ir plaši izplatīta problēma visā ES.
Es uzskatu, ka mums būtu jāizvērtē EKT spriedumi, kas nosaka, ka katrai dalībvalstij ir tiesības noteikt savus tiesību aktus un noteikumus. Mums vajadzīga kopīga politika, jo azartspēles sniedzas pāri robežām. Tās izplatās visā Eiropas Savienībā. Es uzskatu, ka mums būtu jāatgriežas pie lieliskajiem 2009. gada 10. marta rezolūcijā sniegtajiem ieteikumiem, kurus ir vērts vēlreiz pārskatīt. Piemēram, pirmkārt, deputāti aicina dalībvalstis cieši sadarboties, lai risinātu sociālās un sabiedriskās kārtības problēmas, ko izraisa pārrobežu tiešsaistes azartspēles. Otrkārt, mums jāaizsargā patērētāji pret krāpšanu, un tāpēc šajā sakarībā būtu jāizstrādā kopēja nostāja. Treškārt, ir vajadzīgs kopīgs regulējums attiecībā uz reklāmu un noteikumi par tiešsaistes azartspēlēm. Visbeidzot, bet kas ir ne mazāk svarīgi, attiecībā uz kredītu sistēmu mums būtu jānosaka maksimālā kredīta summa un attiecībā uz spēlētāju vecumu - vecuma ierobežojums.
Panzeri kungs iepriekš minēja - un viņam ir taisnība -, ka mēs šeit daudz runājam par rezolūcijām un ieteikumiem, un tie visi ir vērtējami pozitīvi, taču galu galā mums tie jāīsteno praksē. Citādi šādas rezolūcijas un ieteikumi ir nekas vairāk kā tikai ieceres. Tāpēc mums jārunā par rīcību un par termiņiem. Tieši tāpēc es ar nepacietību gaidu Komisijas atbildi.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Visticamāk, neviens neapstrīdēs to, ka azartspēles, tāpat kā citi atkarību izraisoši faktori, rada nopietnas sociālās problēmas, kas skar ne tikai spēlētājus, bet sabiedrību kopumā. Tā ir sarežģīta problēma.
Tā kā mūsu globalizētajā pasaulē internets strauji kļūst arvien pieejamāks, ir vērojams būtisks jaunas atkarības formas - atkarības no tiešsaistes azartspēlēm - izplatības pieaugums. Četrpadsmit gadu laikā kopš 1996. gada azartspēļu tirgus ir dramatiski pieaudzis. Palielinoties tirgum, palielinās arī kopējie ieņēmumi no azartspēlēm pasaulē. Kamēr mēs neizveidosim kopīgu Eiropas Savienības sistēmu tiešsaistes azartspēļu regulēšanai, vienīgie, kas ar prieku novērtēs šos rādītājus, būs tiešsaistes azartspēļu nozares pārstāvji.
Eiropas Kopienu Tiesa ir noteikusi, ka azartspēļu pakalpojumu joma var gūt labumu no pārvietošanās brīvības un ka dalībvalstīm būtu pašām jāregulē šie pakalpojumi, ņemot vērā to vērtības un tradīcijas. Piemēram, Lietuva joprojām ir viena no tām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kurā tiešsaistes azartspēles ir aizliegtas. Taču brīva pakalpojumu aprite nodrošina iespēju spēlēt azartspēles, kā arī brīvu pieeju tiešsaistes azartspēlēm, un, pat ja mēs aizliegtu azartspēles visā Eiropas Savienībā, mēs joprojām nebūtu aizsargāti pret azartspēlēm, ko piedāvā citās pasaules valstīs reģistrēti azartspēļu operatori. Tāpēc ir jāizveido kopīga Eiropas Savienības sistēma tiešsaistes azartspēļu regulēšanai, ņemot vērā vajadzību aizsargāt riska grupas un pievēršot īpašu uzmanību nepilngadīgu personu aizsardzībai un darījumu kontrolei.
Attiecībā uz nepilngadīgiem spēlētājiem es vēlos norādīt, ka viņi kļūst atkarīgi ne tikai no azartspēlēm par naudu, bet nereti arī no agresīvām spēlēm un spēlēm ar agresīvu saturu, un arī tā ir liela problēma.
Šī situācija ir gandrīz tāda pati kā situācija saistībā ar jautājumu par CO2 emisijām, par kuru mēs tik bieži diskutējam. Internetam nav robežu, tāpēc, ja pastāvēs atšķirīgi tiešsaistes azartspēļu tiesību akti un noteikumi, šī problēma tiks risināta tāpat kā klimata pārmaiņu problēma - daudz runu un diemžēl maz rezultātu.
Piotr Borys
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos uzdot jautājumu Komisijai, pamatojoties uz mana kolēģa Nitras kunga jautājumiem, kurš šodien nevarēja ierasties, jo saskārās ar problēmām saistībā ar nokļūšanu Strasbūrā. Pirmkārt, es vēlos jautāt Komisijai, vai tā var komentēt izmaiņas, kas nesen veiktas dalībvalstu tiesību aktos, ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas kopīgos spriedumus. Otrkārt, vai Komisija joprojām plāno veikt tiesiskus pasākumus, lai ieviestu kopīgus pamatnoteikumus, kas regulētu ar tiešsaistes azartspēlēm saistītos darījumus, it sevišķi ņemot vērā patērētāju aizsardzību un cīņu pret atkarību no azartspēlēm, kā arī arvien pieaugošo organizētās noziedzības klātbūtni šajā jomā, kas netiek pienācīgi uzraudzīta un kontrolēta?
Šajā sakarībā es vēlos jautāt, vai Komisija piekrīt tam, ka, neskatoties uz patlaban spēkā esošajiem kopīgajiem ES noteikumiem, piemēram, par aizliegumu piemērošanu, dalībvalstis joprojām nespēj ierobežot pilsoņu iesaistīšanos azartspēlēs? Tā vien šķiet, ka tiesiskais regulējums šajā jomā neatbilst pašreizējai situācijai un interneta pakalpojumu tirgum, kas turpina attīstīties. Šajā sakarībā mans jautājums ir šāds: kādus pasākumus Eiropas Komisija plāno veikt šajā jomā, lai, iespējams, izstrādātu kopīgu tiesisku regulējumu visās dalībvalstīs?
Toine Manders
(NL) Es vēlos sveikt komisāru Barnier kungu saistībā ar viņa iecelšanu Komisijas locekļa amatā, kā arī sirsnīgi sveikt viņu šeit, jo darba kārtībā ir ļoti daudz risināmu jautājumu.
Tika skaidri noteikts, ka azartspēļu pakalpojumi neietilpst Pakalpojumu direktīvas vai tā sauktās "Bolkešteina direktīvas”, par kuru šeit notika diskusijas, darbības jomā. Es uzskatu, ka tas ir nožēlojami, jo liecina par mūsu neuzdrīkstēšanos atzīt, ka azartspēļu joma rada problēmas patērētājiem, un, manuprāt, šādas situācijas veidošanos veicināja valdības, kas tikai vēlējās panākt, lai šajā jomā dalībvalstīs tiktu saglabāts monopols. Šīs situācijas rezultāts ir tiesību savārstījums, kas patlaban rada patiešām lielu juridisku nenoteiktību. Tas ir nožēlojami, un aiz tā visa tiek slēpts drosmes trūkums, tostarp mūsu drosmes trūkums, risināt problēmas. Galu galā, zināt, ka pastāv problēma, bet nerisināt to ir tas pats, kas iebāzt galvu smiltīs, kā to dara strausi. Taču tās ir reālas problēmas, un uzņēmumi, kas sniedz azartspēļu pakalpojumus, nepārtraukti meklē jaunas iespējas.
Mūsu pašreizējie tiesību akti ir balstīti uz fiziskām robežām, taču jau sen ir pienācis virtuālo robežu laikmets. Tāpēc, manuprāt, mums attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm jāizstrādā Eiropas pieeja, jāievieš skaidrāki tiesību akti, jāiesaista šajā procesā azartspēļu operatori, kā arī jānodrošina patērētāju aizsardzība un jāizskauž organizētā noziedzība. Taču tas nozīmē arī to, ka mums jāuzdrošinās likvidēt situāciju, kad valdības saglabā monopolu, pamatojoties uz Eiropas Kopienu Tiesas (EKT) spriedumu, kurā noteikts, ka "monopoli ir atļauti, ja tiek īstenota ierobežojoša politika”; šī situācija kļūst pilnīgi nekontrolējama.
Arī EKT to regulāri atgādina, un es uzskatu, ka mums ne tikai, lai aizsargātu mūsu pilsoņu intereses, bet arī, lai izskaustu organizēto noziedzību, jāsaņem drosme īstenot saistošus pasākumus, kas likvidētu azartspēļu radītās problēmas un neatbilstīgu pakalpojumu sniegšanu. Komisār Barnier kungs, es ceru, ka šis mērķis tiks veiksmīgi sasniegts - jums ir jārisina vērienīgs uzdevums, un šajā sakarībā es jums vēlu labu veiksmi!
Šis, priekšsēdētājas kundze, ir mans pēdējais komentārs - iespējams, arī tas jau ir panākums, ka jūs aicinājāt Parlamentu rūpīgāk novērtēt Pakalpojumu direktīvas īstenošanu; galu galā es šajā sakarībā dzirdēju vairākus pozitīvus ziņojumus.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Kopienu Tiesa lietā C-42/07 lēma, vai Portugāle, aizliedzot tiešsaistes azartspēles, ir pārkāpusi ES tiesību aktus. Portugāle aizliedza uzņēmumiem sniegt tiešsaistes azartspēļu pakalpojumus internetā. Uzņēmumi, uz kuriem attiecās šis aizliegums, proti, Bwin un Liga Portuguesa de Futebol Profissional, iesniedza prasību tiesā un panāca, ka šīs lietas tiek izskatītas EKT. Galvenais arguments attiecās uz to, ka, piemērojot šādu aizliegumu, Portugāle ir pārkāpusi pakalpojumu sniegšanas brīvību un ka attiecīgi visiem uzņēmējiem būtu jāatļauj sniegt pakalpojumus pārrobežu līmenī. Turklāt, visiem ES pilsoņiem būtu jānodrošina tiesības saņemt pakalpojumus, kas ir brīvības pasīvā forma.
Taču attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvības saturu jānorāda, ka tā ietver arī aizliegumu pieļaut diskrimināciju, kas nozīmē, ka valstij nav atļauts radīt ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem mazāk labvēlīgus apstākļus nekā vietējiem pakalpojumu sniedzējiem. No otras puses, pakalpojumu sniegšanas brīvība arī ietver aizliegumu noteikt ierobežojumus, kas nozīmē, ka visas darbības, kas nav diskriminējošas, bet kas noteiktas, lai liegtu ārvalstu uzņēmumiem pieeju tirgum, ir, protams, aizliegtas. Interesanti ir tas, ka EKT noraidīja šo argumentu, norādot, ka pakalpojumu sniegšanas brīvību var ierobežot, ja tā apdraud sabiedrības intereses, ja ir nepieciešams cīnīties pret krāpšanu, garantēt patērētāju aizsardzību un novērst atkarību no azartspēlēm.
Atkarība no azartspēlēm patlaban ir ļoti liela problēma. Vācijā vien 200 000 iedzīvotāju ir oficiāli reģistrēti kā atkarīgi no azartspēlēm, un no šīs atkarības cieš arvien vairāk jauniešu. Kāda pētījuma laikā tika konstatēts, ka jaunieši iesaistās azartspēlēs jau 13 gadu vecumā. No otras puses, - un mums šī problēma ir zināma - privātie operatori, kas atbilst stingrām prasībām un īsteno atbilstīgas patērētāju aizsardzības procedūras, tiek pilnībā izslēgti no tirgus, taču tajā pašā laikā tiek pieļauts, ka valstīm piederoši azartspēļu monopoli var izvairīties no konkurences Kopienā, tādējādi iegūstot lielāku priekšrocību tirgū.
Es ceru, ka šī patiešām sarežģītā un polarizētā situācija tiks ņemta vērā, izstrādājot jaunu tiesisko pamatu, un ka Komisija ņems vērā šos manis ierosinātos būtiskākos jautājumus.
Giovanni Collino
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vispirms es gribu novēlēt komisāram Barnier kungam veiksmi darbā, jo mums ir patiešām daudz darāmā.
Azartspēļu būtība ir tāda, ka tās psiholoģiski ietekmē atsevišķus spēlētājus un atsevišķu sabiedrību kultūras un uzvedības aspektus. Ņemot vērā ar azartspēlēm saistītos riskus, nesenais Eiropas Kopienu Tiesas spriedums, ar ko visām dalībvalstīm tiek piešķirtas tiesības pieņemt savus noteikumus derību un azartspēļu regulēšanai, šķiet saprātīgs.
Spriedumā attiecībā uz uzņēmumu Liga Portuguesa ir apstiprināts, ka Eiropas Savienības iekšējo regulējumu veido 27 dažādi tiesību akti, pamatojoties uz kuriem dalībvalstis pieņem attiecīgās tiesību normas. Šāda nostāja ir pilnīgi pretrunā iekšējā tirgus tiesību aktu piemērošanas principiem, kā arī neatbilst realitātei azartspēļu nozarē un nepieciešamībai veikt saskaņošanu Eiropas līmenī.
Piedāvājums, kas netiek stingri regulēts, var radīt negatīvu ietekmi uz atsevišķu ES pilsoņu vajadzībām un uzvedību, un šajā sakarībā es vēlos īpaši pieminēt visneaizsargātākās patērētāju grupas un jauniešus.
Mēs aicinām jūs, komisār Barnier kungs, veikt nepieciešamos pasākumus, lai izstrādātu tiesisko pamatu, kas precizē operatoru atbildību un nosaka to darbības kopīgos principus un rīcības kodeksu, lai aizsargātu visus tos Eiropas pilsoņus, kas aizraujas ar azartspēlēm.
Milan Zver
(SL) Komisāra kungs, es vēlu jums veiksmi, saņemot jūsu jauno portfeli.
Atkarība no azartspēlēm ir mūsdienīga atkarības forma. Mēs visi to zinām; tas ir veids, kā mūsdienu vīrietis un sieviete bēg no realitātes. Taču tiešsaistes azartspēles ir problēma, kas jārisina mums politiķiem un kurai mums jārod efektīvākais risinājums. No vienas puses, mums jāaizsargā principi, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, piemēram, brīvas pakalpojumu aprites princips, bet, no otras puses, mums jāaizsargā patērētāji.
Taču, kuru virzienu mums izvēlēties? Ja mēs piešķirsim pārāk lielas pilnvaras dalībvalstu pārvaldes iestādēm, manuprāt, mēs nespēsim novērst visas tiešsaistes azartspēļu radītās problēmas. Mēs arī nespēsim novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai citas saistītās kriminālās darbības.
Kas ir visbūtiskākais, mēs nespēsim likvidēt monopolus, jo tieši tādu statusu, neapšaubāmi, iegūs apņēmīgi operatori to attiecīgajās dalībvalstīs. Es esmu pret protekcionismu saistībā ar azartspēlēm un novēlu, lai jūsu zaļā grāmata atrisinātu šo problēmu visu interesēs - patērētāju un dalībvalstu pārvaldes iestāžu interesēs, kā arī principu, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, interesēs.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, mēs risinām ļoti būtisku problēmu, lai aizsargātu pilsoņu intereses un lai aizsargātu viņus pret krāpšanas riskiem, kas plaši izplatīti azartspēļu jomā, tostarp tiešsaistes azartspēļu jomā.
Dalībvalstīm jāsaglabā to autonomija un pilnīga leģitimitāte attiecībā uz tiesību aktu pieņemšanu azartspēļu kontroles jomā, ņemot vērā valstu tradīcijas un nodrošinot aizsardzības līmeni, kas ir piemērotākais patērētājiem un visvairāk atbilst pilsoņu interesēm, tostarp saistībā ar ieguldījumiem sociālajās jomās, kā tas ir Portugālē.
Minēto iemeslu dēļu attiecībā uz šo jautājumu nevar piemērot konkurences noteikumus un noteikumus par pakalpojumu sniegšanas brīvību. Mēs šajā gadījumā nerisinām jautājumu, kas saistīts ar parastu pakalpojumu, mēs risinām jautājumu, kas saistīts ar azartspēlēm, kas nopietni ietekmē pilsoņu dzīvi. Tāpēc, komisāra kungs, mēs ceram, ka jūs, izstrādājot pasākumus, ņemsiet vērā šo nostāju un atzīsiet dalībvalstu pilnīgo leģitimitāti turpināt tiesību aktu izstrādi šajā laikā.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētājas kundze, paldies jums par to, ka devāt man iespēju pateikt dažus vārdus par šo svarīgo starptautisko problēmu.
Pirmkārt, atkarība no azartspēlēm un it sevišķi tiešsaistes azartspēlēm ir slēpta atkarība, un, atšķirībā no citiem plaši izplatītiem atkarības veidiem, piemēram, narkotiku un alkohola atkarības, par šo slimību neliecina pamanāmi, fiziski simptomi. Otrkārt, tiešsaistes azartspēles ir jaunās paaudzes atkarība, un tā ir īpaši izplatīta jauniešu vidū, kas ir daudz zinošāki digitālajā jomā nekā to vecāki, un tāpēc šo atkarību ir grūtāk konstatēt, un attiecīgi ir sarežģītāk pret to aizsargāt.
Tāpēc es atzinīgi vērtēju ierosinājumu nekavējoties publicēt zaļo grāmatu, kurā jāpievērš uzmanība trīs aspektiem: pirmkārt, nepieciešamībai apkopot faktus par to, cik plaši izplatītas ir azartspēles, - piemēram, manā pilsētā, kurā ir 10 000 iedzīvotāju, pirms diviem gadiem bija divas laimētavas, bet patlaban to skaits jau ir astoņpadsmit. Otrkārt, pēc tam, kad būs apkopoti fakti, mums jāizstrādā izglītības programma jauniešiem, vecākiem un izglītības iestādēs strādājošajiem, un, treškārt, mums jāizstrādā visām valstīm saistoši tiesību akti.
(GA) Es vēlu jums veiksmi šajā nozīmīgajā darbā, komisāra kungs.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es domāju, ka, debatējot par to, vai tiešsaistes azartspēles būtu pilnībā jānodod monopolu rokās, vai tām būtu jāpiemēro licencēšanas prasības un vai tās būtu jāaizliedz vispār, mums nevajadzētu aizmirst, ka azartspēļu atkarības izplatības pieaugums ir patiešām dramatisks. Kā mēs visi zinām, krupjē, kas strādā kazino, tiek psiholoģiski apmācīti, lai spētu pamanīt spēlētājus, kuru uzvedība liecina par atkarību. Nepieciešamības gadījumā, šādiem spēlētājiem var aizliegt spēlēt. Taču, ņemot vērā tiešsaistes azartspēļu piedāvājuma ārkārtīgi lielo pieaugumu, atkarības problēma patiešām kļūst arvien aktuālāka interneta vidē. Tā apdraud cilvēku attiecības, darbu un veselību un pavisam īsā laikā var radīt tūkstošiem eiro lielas parādsaistības.
Jauniešu aizsardzība ir vēl viena ar šo jautājumu saistīta problēma. Taču aizliegums jauniešiem spēlēt azartspēles mūs nekur nenovedīs. Mūsu pētījuma rezultāti rāda, ka katrs desmitais skolnieks Hamburgā vecumā no 14 līdz 18 gadiem internetā spēlē uz naudu tiešsaistes pokeru vai slēdz sporta derības. Mums arī nevajadzētu aizmirst, ka azartspēles ne tikai traģiski ietekmē spēlmaņu un viņu ģimeņu likteni, bet arī cērt robu valsts maciņā.
Priekšsēdētāja
Komisāra kungs, vispirms es vēlos jūs apsveikt, jo es neatklāju debates, kā arī dot jums vārdu, lai jūs varētu atbildēt uz šiem daudzajiem jautājumiem.
Michel Barnier
Priekšsēdētājas kundze, paldies jums par apsveikuma vārdiem un paldies jums visiem par jūsu laba vēlējumiem un atbalstu. Kā jau jūs esat sapratuši - un es jau to minēju šajā Parlamentā -, es sāku pildīt šo jauno uzdevumu, ko priekšsēdētājs Barroso kungs man uzticēja, ar lielu noteiktību un apņēmību. Es saglabāšu pat nedaudz ideālistisku redzējumu. Es ticu, ka radoši ideāli patiešām pastāv, it sevišķi attiecībā uz Eiropas projektu.
Skaidri formulēto jautājumu, ko tikko uzdeva Harbour kungs, kā arī Schwab kunga, Gebhardt kundzes, Rühle kundzes un de Jong kunga jautājumus būtībā var apvienot vienā - šādā jautājumā: vai Eiropas Komisija šajā laikā parādīs apņemšanos un iniciatīvu un vai Komisija to darīs, izmantojot citas metodes, nevis pienākumu neizpildes procedūras?
Dāmas un kungi, jūs nekļūdāties. Neapšaubāmi, es esmu šajā amatā tikai 48 stundas. Tāpēc, lūdzu, dodiet man un maniem kolēģiem laiku strādāt un nākt klajā ar nopietni izstrādātiem priekšlikumiem. Taču patiesībā es ar jums vēlos runāt par jauno pieeju, un es to vēlos darīt man ļoti svarīga iemesla dēļ. Kā jau vairāki no jums minēja, tostarp Karas kungs un Gebhardt kundze un pirms brīža arī Figueiredo kundze, šis jautājums neattiecas uz pakalpojumu, kas pielīdzināms citiem pakalpojumiem. Tieši tāpēc jums ir iemesls sagaidīt no Komisijas šo jauno pieeju, ko mēs sāksim īstenot ar manis pirms brīža ierosinātajām apspriedēm.
Patlaban dalībvalstis var brīvi izvēlēties, kā risināt šo jautājumu, ar nosacījumu, kas tās nodrošina atbilstību Līgumam. Visas dalībvalstis uzskata, ka azartspēļu joma ir piesardzīgi jāregulē, ņemot vērā risku, ko tā rada sabiedrībai, risku, kas plaši aprakstīts Schaldemose kundzes ziņojumā, kuru es lasīju ļoti rūpīgi un ar lielu interesi.
Arī Padomes darbs ir pievērsis uzmanību pastāvošajiem būtiski atšķirīgajiem viedokļiem, tradīcijām un praksei. Es pamanīju, ka kopš 2006. gada, kad dalībvalstis izlēma izslēgt azartspēles no Pakalpojumu direktīvas darbības jomas, Komisija nav apspriedusies ar dalībvalstīm par Eiropas iniciatīvu. Tāpēc šī situācija ir jāmaina. No savas puses varu apsolīt, ka manis vadītās darba grupas un arī es cieši sekosim līdzi Padomes darba grupas centieniem. Man ir arī zināms, ka daudzas dalībvalstis vēlas, lai tiktu ierobežota Patērētāju tiesību direktīvas projekta darbības joma. Es varu apstiprināt, ka Komisija nebūt neizslēdz risinājumus, kas nav saistīti ar pasākumu neizpildes procedūrām.
Lai rastu pareizu risinājumu, es publicēšu politikas dokumentu. Es minēju "zaļo grāmatu”, taču šajā sakarībā man ir jāpārskata Komisijas darba programmas saturs un termiņi un jāapspriežas ar kolēģiem. Taču mēs publicēsim politikas dokumentu, lai strukturētu turpmākās diskusijas par šo jautājumu. Šis jautājums, dāmas un kungi, noteikti ir viens no pirmajiem un būtiski svarīgajiem Eiropas koordinācijas jautājumiem.
Neapšaubāmi, ir jāņem vērā arī ekonomiskā dimensija, bet es atkārtošu, ka, ciktāl tas attiecas uz mani, tā nav vienīgā dimensija. Vairāki citi būtiski jautājumi rada tikpat lielu apdraudējumu sabiedriskajām interesēm. Creutzmann kungs, Kirkhope kungs, Paška kungs - es nevaru minēt visus, kas uzstājās, taču es rūpīgi atzīmēju to, ko jūsu vārdā teica jūsu grupu koordinatori.
Viens no šādiem jautājumiem jeb viena no šādām problēmām ir pārrobežu noziedzība. Vai ir iespējams cīnīties pret šāda veida noziedzību, neīstenojot Eiropas pieeju? Es uzskatu, ka tas nav iespējams. Turklāt, ja mēs nepieņemsim Eiropas pieeju attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm, mēs nespēsim panākt progresu attiecībā uz e-komercijas iekšējā tirgus izveidi.
Attiecībā uz tiešsaistes azartspēlēm mazākais, kas mums jādara, ir jāstiprina sadarbība starp dalībvalstu iestādēm, kas regulē azartspēles Eiropā. Turklāt šis noteikti ir viens no jautājumiem, kuru risina Padomes darba grupa, un tāpēc saistībā ar šo un citiem jautājumiem Komisija sadarbosies ar dalībvalstīm.
Es apņemos ieklausīties ne tikai dalībvalstu viedoklī, bet turpināt ieklausīties arī Eiropas Parlamentā paustajā nostājā, kā es to darīju šorīt, lai gan es esmu skaidri sapratis, ka dažādajām šā Parlamenta grupām ir dažādi viedokļi, kas ne vienmēr ir saskaņoti, un es zinu, kāda ir vairākuma nostāja Parlamentā. Lai nodrošinātu šādas apspriedes ar mērķi veicināt labāku Eiropas koordināciju, es ieklausīšos Parlamenta un visu ieinteresēto personu teiktajā. Katrā ziņā, tieši šādu priekšlikumu turpmākajās dienās es izvirzīšu maniem kolēģiem komisāriem.
Es minēju problēmas un pārbaudījumus, priekšsēdētājas kundze, un, runājot par tiem, es arī pabeigšu savu runu. Neapšaubāmi, viena no sabiedrības problēmām ir atkarības problēma, kas ir ļoti būtiska un kas ir uzsvērta jūsu ziņojumā, kā arī problēma saistībā ar nepilngadīgām personām. Mums jānosaka stingri ierobežojumi, lai nepilngadīgie nevarētu iesaistīties azartspēlēs; visas dalībvalstis risina šo jautājumu, bet dara to neorganizēti. Tieši tāpēc es uzskatu, ka ir vajadzīgas koordinācija Eiropas līmenī.
Lai paveiktu labu darbu, ir jāgūst pienācīga izpratne par problēmu, un arī tāpēc es piekrītu aicinājumam, ko izteica daudzi no jums, izstrādāt Komisijas politikas dokumentu, kas papildus jau minētajiem skaitļiem ietvertu rādītājus un uzticamus statistikas datus. Tāpēc es centīšos nodrošināt - un tieši to pirms brīža īpaši uzsvēra Stihler kundze un McGuinness kundze -, lai Komisijas dokumentā tiktu norādīti ne tikai skaidri politikas virzieniem, tas ir, ne tikai aicinājumi, bet arī ierosinātie lēmumi, bet, pirmām kārtām, tiktu iekļauts pēc iespējas precīzāks visu minēto problēmu novērtējums.
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos izteikt vēl pēdējo piezīmi par tēmu, kas arī ir saistīta ar šo azartspēļu jautājumu, un tā ir sporta finansēšana. Turklāt es par to vēlos runāt kā cilvēks, kas desmit gadus no savas dzīves ir veltījis sporta aktivitāšu organizēšanai. Pēc dažām dienām tiks atklātas Vankūveras Olimpiskās spēles, un man ir tas gods būt par Olimpisko spēļu organizācijas komitejas līdzpriekšsēdētāju. Tāpēc es zinu, ka lielisku sporta pasākumu organizēšanai ir vajadzīgi līdzekļi un ka finansēšanas tīkli zināmā mērā ir saistīti ar azartspēlēm.
Turklāt tieši šā iemesla dēļ daudzas dalībvalstis, kas finansē sportu no azartspēlēm, vēlas saglabāt dalībvalstu praksi vai tiesību aktus. Komisija patlaban veic pētījumu par sporta finansēšanu, lai gūtu labāku izpratni par šīm dalībvalstu paustajām bažām. Nākamajā nedēļā Briselē ir paredzēts rīkot arī konferenci, un politikas dokumentā, ko es jums iesniegšu, mēs atsauksimies arī uz šiem tīkliem, kas finansē pasākumus un sportu, izmantojot no azartspēlēm gūtu ieņēmumus.
Dāmas un kungi, es uzmanīgi ieklausījos jūsu teiktajā un es esmu ļoti pateicīgs jums par jūsu daudzveidīgajām un kvalitatīvajām runām. Es turpināšu jūsos klausīties. Turklāt kopā ar Parlamentu es apspriedīšos ar visām ieinteresētajām personām. Tāpēc, pamatojoties uz šo politikas dokumentu, kas atkarībā no Komisijas kolēģijas vienošanās, iespējams, būs zaļā grāmata, es tikšos ar jums ne vēlāk kā šajā rudenī, lai mēs varētu sasniegt šo mērķi nodrošināt konsekvenci un izveidot šo apbrīnojamo koordinācijas formu Eiropas līmenī.
Priekšsēdētāja
Liels jums paldies, komisāra kungs, par plašo un iedvesmojošo atbildi.
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Sławomir Witold Nitras  
Vispirms es vēlos pievērst jūsu uzmanību tiešsaistes azartspēļu nozīmei mūsdienu pasaulē. Šajās debatēs mēs runājam par vairākiem jautājumiem, kas, pēc manām domām, būtu jāatrisina pēc iespējas drīzāk un vēlams - Kopienas līmenī. Eiropas Kopienu Tiesa tās spriedumā noteica, ka azartspēļu noteikumi ir dalībvalstu kompetencē un ka tās šajā jomā nosaka stingrākus noteikumus. Ne tikai Polijā, bet arī citās valstīs izskan viedoklis, ka mums būtiski jāierobežo iespējas iesaistīties azartspēlēs internetā. Es uzskatu, ka tas ir solis pareizajā virzienā un veicinātu skaidru un saskaņotu tiesību aktu, tostarp drošas interneta vides principu pieņemšanu. Taču tiešsaistes azartspēles nereti tiek spēlētas ārpus vienas valsts teritorijas. Šāda situācija rada nopietnas sekas - ne tikai juridiskas, bet arī finansiālas. Paliek neatbildēts jautājums par to, kura jurisdikcija un kādā mērā būtu jāpiemēro. Es uzskatu, ka, tā kā viens no Eiropas Savienības būtiskākajiem uzdevumiem ir nodrošināt savu pilsoņu drošību, tai būtu jānosaka regulējums ES līmenī, kā arī jānodrošina tā efektīva piemērošana.
(Sanāksmi pārtrauca plkst. 11.25 un atsāka plkst. 12.00)
