Vecu cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošana (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Neena Gill ziņojums, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā, par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas piedalīšanos izpētes un izstrādes programmā, kuras mērķis ir vecu cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošana, izmantojot jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), ko uzsākušas vairākas dalībvalstis - C6-0178/2007 -.
László Kovács
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es priecājos un esmu laimīgs, aizvietojot savu kolēģi komisāri Viviane Reding kundzi un ievadot tādu svarīgu un labu tematu.
Iedzīvotāju novecošanās visā Eiropā neapšaubāmi ir liels izaicinājums mūsu sabiedrībai un ekonomikai.. Šodien uz katru pensionētu personu vēl ir pieci nodokļu maksātāji. 2025. gadā šī proporcija samazināsies līdz trīs pret vienu un 2050. gadā - tikai divi pret vienu. Aprūpes izmaksas, jo īpaši aprūpes izmaksas pieaugošajai cilvēku grupai, kam ir pāri par astoņdesmit gadiem, strauji palielinās. Mēs esam pamatoti norūpējušies par labas dzīves kvalitātes nodrošināšanu, kā arī par vecu cilvēku veselības un sociālās aprūpes finansiālo ilgtspējību.
Tai pašā laikā es uzsveru, ka novecojoši iedzīvotāji sniedz lielas iespējas un daudzsološu tirgu jauniem produktiem un jauniem pakalpojumiem, kas nodrošina veselīgu novecošanu un neatkarīgu dzīvi. Mēs esam visi pārliecināti, ka spējam un ka mums ir jāiesaista informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, lai Eiropā cilvēki novecotu skaisti. Kopējā programma "Interaktīva automatizēta dzīves vide” palīdzēs risināt šos uzdevumus un izmantot izdevības. Eiropas atbalstu ir izpelnījusies dalībvalstu novatoriskā sadarbība tirgum paredzētā izpētē un izstrādē.
Kompromisa grozījumi, ko jūs ierosinājāt, ir, protams, palīdzējuši stiprināt šīs iniciatīvas Eiropas mērogu, noskaidrojot dalībvalstu piedalīšanās apjomu, lomu un saistības. Tas palīdzēs nodrošināt šī svarīgā Eiropas pasākuma panākumus mūsu visu labā.
Neena Gill
referente. - Priekšsēdētāja kungs! Eiropas arvien lielākā skaita veco iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošana, kā mēs esam dzirdējuši, ir viens no lielākiem izaicinājumiem, ar ko mums jāsaskaras Eiropā.
Mūsu sabiedrības sastāvs mainās, un mums jāpielāgojas, lai nodrošinātu veciem cilvēkiem, kuriem draud atstumtība, labu dzīves kvalitāti un neatkarīgu dzīvi.
Mums ir jānodrošina, lai šī jaunā sabiedrība būtu iekļaujoša. Mums jāgarantē, lai šis arvien pieaugošais skaits vecu cilvēku būtu pilnīgi spējīgs piedalīties sabiedrības dzīvē, jo starp 2010. un 2030. gadu ES pilsoņu skaits vecumā no 65 līdz 80 gadiem pieaugs par 40 %.
Iedzīvotāju novecošanās nopietni ietekmēs vairākas politikas jomas: sociālo, nodarbinātības, mājokļu, izglītības, apmācības, veselības aprūpes un sociālās palīdzības. Tāpēc mums ir nepieciešama visaptveroša, nevis sadrumstalota pieeja novecošanas jautājumam.
Šis ziņojums ir dalībvalstu iniciatīvas rezultāts saskaņā ar 169. pantu, kam kopfinansējumu dod Komisija 150 miljonu eiro apmērā piecos gados. Tas palīdzēs Eiropas rūpniecībai un pētniecības institūtiem attīstīt jaunus augsto IKT pakalpojumus, produktus un risinājumus, lai uzlabotu vecu cilvēku dzīves kvalitāti.
Šodien ir izstrādātas tehnoloģijas, kas var palīdzēt novērst atmiņas, redzes, dzirdes un kustību zudumu. Būtisks darbs jau ir uzsākts, bet cilvēki bieži par to neko nezina un plaši neizmanto. Es ceru, ka šī iniciatīva būs patiešām noderīga un palīdzēs risināt sabiedrības problēmas.
Man ir prieks sacīt, ka es daudzās vietās, jo īpaši manā apgabalā Vestmidlendsā, esmu pati savam acīm redzējusi, ka tradicionālu māju ar automatizētu tehnoloģiju palīdzību var pielāgot, lai izveidotu drošāku un vieglāk pieejamu mājas vidi.
Es esmu arī lepna par to, ka manam reģionam ir vadoša loma automatizētajās atbalsta tehnoloģijās, kas paredzētas ne tikai veciem cilvēkiem, bet arī palīdz invalīdiem.
Tādējādi interaktīvā automatizētā dzīves vide (AAL) patiešām veicinās pasākumus trīs galvenajās jomās: pirmkārt, ES pētniecību koordinēs centralizēti, tā dos iespēju izstrādāt noderīgu produkciju un ieviesīs to tirgū.
Mūsu mērķis ir kļūt par izcilības centru šajā jomā, un visā Eiropā jānotiek apmaiņai ar zināšanām un labāko praksi.
To var sasniegt tikai tad, ja valstis, kas piedalās šajā projektā, ar visu sirdi nododas šim mērķim. Tāpēc mani iepriecina tas, ka Padome ir piekritusi piešķirt vismaz 0,2 miljonus eiro katrai valstij, kas piedalās projektā, kā arī vienotu kopēju novērtēšanas mehānismu un atbilstības kritērijus, cerot, ka tas palielinās šīs programmas koordināciju, pārredzamību un uzticamību.
Otrkārt, tā dos ieguldījumu ES rūpniecībā, kam ir milzīgs potenciāls šajā jomā. Tāpēc es aicinu AAL asociāciju izstrādāt efektīvus uzņēmējdarbības modeļus šiem IKT produktiem un pakalpojumiem, kas nodrošinās zemākas cenas un tirgus pieprasījumu.
Ir jānodrošina, lai arī MVU varētu piedalīties šajā projektā un piekļūt pētniecības un finansējuma iespējām. Tomēr, lai gūtu panākumus, ir svarīgi, lai šī programma ietvertu ES mēroga standartus un sadarbspēju, tādējādi kļūstot automatizētajās atbalsta tehnoloģijās par vadošo ražotāju pasaulē. Ir steidzami jānovērš tehniskie un regulatīvie šķēršļi, kas kavē attīstību šajā jomā. Neaizmirsīsim, ka pārējā pasaule, kā ASV, Japāna un pat Ķīna saskaras ar līdzīgām demogrāfiskām problēmām. Tāpēc mūsu ziņā ir attīstīt konkurences priekšrocības globālā mērogā.
AAL ne tikai uzlabo neatkarīgu dzīves veidu, bet var dot arī ieguldījumu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā. Tomēr, lai to panāktu, ir jāapvieno gan idejas, gan rīcību ar citām programmām šajā jomā - darbavietu radīšanai un ekonomiskai izaugsmei.
Treškārt, lai gan tehnoloģija var uzlabot vecu cilvēku dzīves kvalitāti, tas ir iespējams tikai tad, ja atrisina dažus svarīgus jautājumus: jāpadara cenas pieņemamas, lai tehnoloģijas būtu pieejamas visiem, jaunās tehnoloģijas jāpadara viegli saprotamas (jāgādā, lai veci cilvēki un viņu aprūpētāji tiek apmācīti saprast tās), un mēs varbūt dzīvojam informācijas sabiedrībā, bet tāpēc, ka tā vēl nav iekļaujoša sabiedrība, liela daļa vecu cilvēku saskaras ar atstumtību. Tāpēc mums jāpadara internets pieejamāks un apmācība sasniedzamāka, un jāļauj veciem cilvēkiem palikt gan sociāli iesaistītiem, gan veikt ikdienas darbus, kurus var atvieglot, tādus kā iepirkšanās, rēķinu apmaksāšana, tikšanās norunāšana. Tomēr šai pieejamībai nevajadzētu būt atkarīgai no ģeogrāfiskās šķirtnes Eiropā. Es nevēlos redzēt "divu ātrumu” Eiropu attiecībā uz Eiropas demogrāfiskajiem uzdevumiem.
Tas ir tikai sākums. Mums ir vēl daudz darāmā, un es, ceru, ka šī programma kalpos par piemēru turpmākajiem pasākumiem un iniciatīvām no Komisijas un Padomes puses.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinuma sagatavotāja. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas iedzīvotāju novecošanās ir izaicinājums visai Eiropas sabiedrībai.. Vidējais mūža ilgums pašreiz ir 80 gadi, un pensijas vecuma cilvēku skaits līdz 2030. gadam palielināsies par 40 %.
Eiropas Savienībai jāpieņem plaša visaptveroša pieeja šim izaicinājumam, jo demogrāfiskas tendences ietekmē daudzas politikas jomas, tai skaitā nodarbinātību, mājokļa jautājumu, izglītību, sociālo palīdzību un veselības aprūpi. Minētās izpētes un izstrādes programmas vispārējais mērķis ir vecu cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošana un Eiropas rūpniecības bāzes stiprināšana. Tā paredz to panākt, ieviešot ITK, kas palīdzēs vecākiem cilvēkiem uzlabot dzīves kvalitāti, būt veseliem un palikt aktīviem darbā un sabiedrībā.
Prasmes un pieredze, ko iegūst veci cilvēki, ir vislielākā vērtība, jo īpaši zināšanu sabiedrībā.. Ir svarīgi arī uzsvērt, ka novecojošā sabiedrībā sieviešu ir lielāks procents nekā vīriešu, jo sievietēm ir garāks mūžs. Tāpēc dzimums ir jāņem vērā, izstrādājot un novērtējot programmu. Visbeidzot, es vēlos pateikties Gill kundzei par labi sagatavoto ziņojumu.
Lambert van Nistelrooij
PPE-DE grupas vārdā. - (NL) Ir labi, ka šodien mēs runājam par demogrāfiskajām pārmaiņām Eiropā citādi, ne tikai kā par kaut ko, kam nepieciešama nauda un kas producē cilvēkus, par kuriem pēc tam ir jārūpējas; izrādās, ka tas dod arī ļoti lielas priekšrocības. Es pats labprāt runātu par tā saukto "sudraba ekonomiku”: ja jūs tuvāk iepazīsieties ar šo programmu, jūs tur ieraudzīsiet dzīves kvalitātes problēmu. Kāda tad ir Eiropas dilemma?
No vienas puses, mums ir ļoti labas fundamentālas zināšanas, bet jauninājumu ieviešana tirgū aizņem pārāk ilgu laiku. Internets un platjosla mums jau ir sen, un tagad cilvēkiem ar ierobežotām kustību spējām arī ir pienācīga piekļuve pakalpojumiem , izmantojot internetu. Tas var daudz ko mainīt, un tas dod iespējas.
No vienas puses, mani iepriecina tas, ka Septītajā pamatprogrammā pusmiljards eiro ir piešķirts pamatpētījumiem, un Eiropas Kopiena patiešām atgūs šo pusmiljardu no dalībvalstīm un uzņēmējdarbības. Ir labi, ka tiek iesaistītas zināšanas, jo tās nodrošina piekļuvi tirgum.
Kā Gill kundze jau teica, ir ļoti svarīgi, ka mēs šeit Eiropā pārveidojam izkropļoto, sadrumstaloto tirgu un ieviešam labākus standartus, lai palielinātu integrāciju. Piemēram, Amerikā vai Ķīnā šī problēma neeksistē. Mums ir ļoti atšķirīgas finanšu sistēmas. Tāpēc ir jāievieš gan tehnoloģija, gan konsultēšanās ar partneriem valsts līmenī. Tāpēc būtu lietderīgi apvienot dalībvalstis un katrā projektā iesaistīt trīs valstis. To ir dažkārt grūti izdarīt, bet, manuprāt, tas ir nepieciešams, lai nekavējoties izmantotu zināšanas.
Daži programmas punkti ir jānovērtē, un es gribētu zināt, kādas tehnoloģijas pašreiz ir pieejamas un vai IKT lietojumprogrammas var izmantot efektīvi. Es uzskatu un ceru, ka lietotājiem būs atvēlēta liela loma šajā programmā. Es pateicos referentei par lielo darbu, ko viņa ieguldījusi šajā jautājumā, un jo īpaši par viņas ziņojuma saturu.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE grupas vārdā. - (RO) Tāpēc, ka mums trūkst politikas dzimstības veicināšanai un palielināšanai un dažādu atvieglojumu bērnu audzināšanai un aprūpei, tā iedzīvotāju daļa, kas ir vecāka par 65 gadiem, līdz 2025. gadam palielināsies no 20 % līdz 28 % .
Vecākiem iedzīvotājiem ir īpašas vajadzības, un sabiedrībai ir jāmainās, lai apmierinātu šīs vajadzības. Mums ir nepieciešami pielāgoti mājokļi, veselības aprūpes un pavadoņu pakalpojumi vecākiem cilvēkiem. Šajā ziņā IKT loma kļūst arvien lielāka. Digitālo televīziju, mobilos tālruņus, datorus un pat internetu jau tagad lieto daži veci cilvēki. Daudzi vecāki iedzīvotāji sazinās ar saviem bērniem, kas atrodas ārzemēs, ar interneta un tīmekļa kameras palīdzību, vienalga, vai viņi dzīvo laukos, vai pilsētā.
Tomēr to Eiropas iedzīvotāju skaits, kas ir vecāki par 65 gadiem un lieto internetu, ir tikai 10 %. Pievērsiet uzmanību tam, ka 21 % Eiropas iedzīvotāju, kas ir vecāki par 50 gadiem, ir nopietni dzirdes, redzes vai kustību traucējumi, kas viņiem apgrūtina standarta IKT aprīkojuma lietošanu.
2007. gada jūnijā Komisija aicināja dalībvalstis un šīs nozares rūpniecības pārstāvjus atbalstīt rīcības plāna "Vecāku cilvēku integrācija informācijas sabiedrībā” īstenošanu. Šajā sakarā jāsaka, ka palīdzības programmai patstāvīgai dzīvei mājās, kas jāizstrādā saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu, ir piešķirti 150 miljoni eiro no Kopienas budžeta, un dalībvalstis laika posmā no 2008. līdz 2013. gadam arī izdos vismaz 150 miljonus eiro, protams, tās dalībvalstis, kas piedalās šajā programmā.
Šīs programmas mērķi ir: vecākiem cilvēkiem paredzētu novatorisku IKT produktu, pakalpojumu un sistēmu izstrādes veicināšana, pietiekams pētniecības apjoms, vecākiem cilvēkiem paredzētu specifisku Eiropas līmeņa tehnoloģiju un pakalpojumu attīstīšana un jauninājumi, kas piemēroti informācijas sabiedrībai, u pētniecības rezultātu ieviešanas uzņēmumos uzlabošana.
Ikviena dalībvalsts var piedalīties šajā programmā. Divus gadus pēc programmas sākuma Komisija izstrādās starpposma ziņojuma projektu, un 2013. gadā tā izstrādās galīgo novērtējumu. Es uzskatu, ka vecāki cilvēki ir pelnījuši šo izdevību, mums ir jāpilda šis pienākums. Apsveicu referenti.
Jorgo Chatzimarkakis
ALDE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Man šodien šeit atkal bija apmeklētāju grupa. Drīz tā būs plaši izplatīta situācija daudziem no maniem kolēģiem. Mums ir apmeklētāju grupas, dažas lielas, dažas mazas, bet vislielākās ir sirmgalvju paaudzes grupas. Pie tās pieder arī šodienas grupa. Tajā bija 60 cilvēku, kas bija ļoti ieinteresēti, patiešām aizrāvušies, ļoti aktīvi, un tādu grupu ir arvien vairāk. Tas noteikti ir izaicinājums Eiropai.
Demogrāfiskās pārmaiņas parasti iztēlo ka draudus. Skaitļi runā paši par sevi. Prognozē, ka starp 2010 un 2030. gadu ES pilsoņu skaits vecumā no 65 līdz 80 gadiem palielināsies par 40 %. Tomēr tāpat kā van Nistelrooij kungs es to neuzskatu par draudiem. Manuprāt, tā ir liela iespēja eiropiešiem parādīt, ka mēs esam pasaules reģions, kas visvairāk vēlas nodrošināt augstu dzīves kvalitāti jebkurā cilvēku dzīves posmā un visām vecuma grupām. Mums vairāk jārūpējas par veciem cilvēkiem, un tas mums jādara kā Eiropas cilvēkiem, tā pasaules reģiona cilvēkiem, kas aizsargā dzīvību.
Es vēlos apsveikt Komisiju par šo priekšlikumu. Šī Interaktīvā automatizētā dzīves vide (AAL) savieno šo svarīgo tendenci, proti, demogrāfiskās pārmaiņas - kas ir spilgtāk izteiktas Eiropā nekā citos reģionos - ar mūsu stiprajām pusēm pētniecībā un jauninājumos. Mēs esam ļoti nodevušies IKT tehnoloģijām, un AAL saista šīs abas tendences.
Ir gluži skaidrs, dāmas un kungi, ka Eiropas Savienībai nav tiešas to standartu pieredzes, kas attiecas uz vecākiem cilvēkiem, māju celtniecībā utt. Tomēr, izmantojot šīs izmēģinājumprogrammas, mēs varam veicināt labāko praksi, un mēs varam apkopot to, kas jau tiek vislabāk darīts dažās dalībvalstīs, un piešķirt tam Eiropas kvalitātes zīmi, lai tas patiešām kalpotu citiem par piemēru. Dāmas un kungi! Ar šo programmu Komisija palīdz novērst tā saukto digitālo plaisu sabiedrības paaudzēm.
Es vēlos pateikties referentei Neena Gill par to, ka viņa izklāstīja šo ideju ārkārtīgi skaidri, man jāsaka, daudz skaidrāk nekā citi referenti. Es vēlos sirsnīgi viņai pateikties. Viņa arī trīspusējās sarunās ļoti drosmīgi aizstāvēja Parlamenta nostāju un nodrošināja, ka mūsu argumenti tiek izklāstīti ļoti efektīvi. Mums nav nekādas vajadzības slēpties. Ļaujiet man teikt kā šī Parlamenta pārstāvim, ka mēs novēlam AAL programmai vislielākos panākumus. Mūsu laba vēlējumi lai pavada to.
Guntars Krasts
Paldies, priekšsēdētāja kungs. Demogrāfiskie, ekonomiskie un sociālie faktori Eiropā prasa risinājumus efektīvai veco ļaužu profesionālās un kultūras pieredzes izmantošanai, viņu dzīves apstākļu iespējami augstas kvalitātes nodrošināšanai un demogrāfiskā trenda radīto izmaksu minimizēšanai.
Komisijas piedāvātā programma ir atbilde uz nepieciešamību un reizē arī iespēju meklējums virzīt tehnoloģisko progresu aplūkotajā sektorā. Tieši digitālā plaisa - informācijas un komunikācijas tehnoloģiju pielietošanas barjeras, reizēm pat gluži nebūtiskas, izstumj ievērojamu daļu vecāka gadagājuma cilvēku no aktīvas sociāli ekonomiskās dzīves un ierobežo viņu iespējas izmantot jauno tehnoloģiju sniegtos pakalpojumus un palīdzību.
Visādā ziņā atbalstot Komisijas priekšlikumu, jāatzīmē, ka jauna informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstība tajos segmentos, kur ir maksātspējīgs pieprasījums, notiek galvu reibinošā tempā. Tāpat arī piekrītot Komisijas apsvērumiem, ka veco ļaužu pirktspēja pieaug, tomēr jāatzīmē, ka saglabājas būtiskas atšķirības ienākumu līmeņos dalībvalstu starpā. Saglabājas arī būtiskas reģionālās atšķirības vecāka gadagājuma ļaužu iespējās lietot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas atsevišķu valstu ietvaros.
Gribu uzsvērt, ka Komisijas priekšlikumu panākumi noteiks ne tikai pašu tehnoloģiju esamību, bet arī piekļuves iespējas tām un veco ļaužu iespējas un stimulus apmācībām, kur ienākumu līmeņu un reģionālo atšķirību samazināšanai Eiropā būs būtiska nozīme. Tomēr grūtākais uzdevums būs pārvarēt digitālo plaisu, ko veido informācijas saturs. Šajā jautājumā, kur saglabājas digitālā plaisa starp mazajām un lielajām tautām, mazajām un lielajām ekonomikām, to pārvarēt starp paaudzēm ir ekonomiski grūtākais uzdevums.
Priekšsēdētāja kungs, Latvija, kuras galvaspilsētā Rīgā 2006. gadā tika pieņemta e - iekļaušanas ministru deklarācija, kas kalpojusi par pamatu šodien apspriežamajam dokumentam, nav pievienojusies šai programmai. Šajā sakarā man rodas jautājums, ko izteica arī referents, par programmā iesaistīto valstu ieinteresētību piesaistīt citas dalībvalstis Septītās ietvara programmas finansējumam, tam saglabājoties nemainīgam.
Kathy Sinnott
IND/DEM grupas vārdā. - Prezidenta kungs! Šī ir dīvaina veca pasaule. No vienas puses, veselības ziņojumā mēs cenšamies izprast, kā aizvilināt savus bērnus no datoriem un likt tiem iet ārā un skraidīt, un rotaļāties, bet, no otras puses, mēs cenšamies piedabūt mūsu vecos ļaudis sēdēt pie datoriem un lietot tos.
Bet, ja runājam nopietni, datori var daudz ko piedāvāt vecāka gadagājuma cilvēkiem, jo īpaši lauku iedzīvotajiem vai tiem, kuriem veselības stāvoklis liek dzīvot izolētiem no sabiedrības. Tomēr, lai vecāki cilvēki varētu pievienoties IT kopienai, tehnoloģijām ir jābūt viegli lietojamām, pietiekami lētām, visiem pieejamām un ar zemām ekspluatācijas izmaksām. Vecu ļaužu skaitam palielinoties Eiropā, viņiem parocīgu tehnoloģiju izstrāde var uzlabot viņu dzīves kvalitāti un palīdzēt viņiem ilgāk dzīvot patstāvīgu dzīvi. Datoru izstrāde vecākiem cilvēkiem ir lieliska uzņēmējdarbības ideja. Lai gan viņiem trūkst tehnisko iemaņu, viņiem ir daudz brīva laika datoru lietošanai un vēlēšanās uzturēt kontaktu ar citiem cilvēkiem. Šis tirgus gaidīt gaida, lai to atver..
Desislav Chukolov
(BG) Dārgie kolēģi! Mana valsts Bulgārija diemžēl ir starp tām valstīm, kas ir priekšgalā Eiropā tautas novecošanās ziņā.
Pēc aukstā kara beigām manas valsts jaunieši, labas dzīves Rietumos vilināti, bariem metās mazgāt ārzemēs traukus, atstājot savus padzīvojušos vecākus vienus mājās. Jūsu ideja pagarināt vecāka gadu gājuma cilvēku dzīvi ir lieliska. Kas gan būtu pret to?
Bet pirms jūs apsverat informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu, es lūdzu jūs saprast, ka Bulgārijas pensionāri iztiek no pensijas, kas nav lielāka par 50 eiro mēnesī. Tas ir tas, ko Bulgārijas Sociālistiskās partijas valdība piešķir viņiem. Tāda ir dzīves īstenība.
Es vēršos pie PES grupas pārstāvjiem šajā zālē: dāmas un kungi internacionālisti! Vai jūs varat aptvert, ko 50 eiro mēnesī nozīmē pensionāram, kas ir godīgi visu mūžu strādājis? Vai jūs zināt, ka šie 50 eiro ir paredzēti cilvēka izdzīvošanai un pārtikas iegādei, kuras cenas līdzinās Eiropas cenām? Vai jūs zināt, ka Bulgārijas pensionāri atslēdz tālruņus, jo nevar atļauties maksāt plēsonīgās cenas, ko prasa noziedzīgi privatizētais Bulgārijas telekomunikāciju uzņēmums?
Ierosināt veidu, kā uzlabot informācijas pakalpojumus šiem cilvēkiem, ir ņirgāšanās. Vispirms padomājiet, kā palielināt viņu finansiālo neatkarību., jo vairākums Bulgārijas pensionāru nav čigānu izcelsmes un tāpēc nepaļaujas uz brīvpusdienām.
Ivo Belet
(NL) Tā ir laba programma, bet man tomēr ir daži iebildumi.
Pirmais attiecas uz budžetu. Protams, 150 miljoni eiro nav nekādā ziņā pietiekami - un tas jau šeit ir teikts - sektoram, kam, kā jūs paši teicāt, nākotnē jākļūst par vienu no plaukstošākajiem. Nekavējoša šo līdzekļu ieviešana ir būtiska vecu cilvēku labklājībai, bet tā ir arī būtiska valsts ekonomikai, valsts budžetam, un tai ir lielas ekonomiskas izredzes. Van Nistelrooij kungs jau teica to pašu, tāpēc arī parādījās šis aicinājums Eiropai ieguldīt līdzekļus šajā programmā un stimulēt to, lai to paplašinātu nākamajos gados, iespējams, līdz budžeta izpildes pustermiņa novērtējumam.
Mans otrais komentārs - un es pilnīgi piekrītu referentes secinājumiem - ir, ka nedrīkst būt nekāda dalījuma, nekādas šķirtnes, kā jau teica Chatzimarkakis kungs, starp vecākiem cilvēkiem, kas jau apmācīti un spēj lietot šīs jaunās tehnoloģijas, un citiem, kuriem tas nav bijis iespējams un kuriem vienkārši nav līdzekļu, lai ierīkotu tās mājās. Tas būtu pretrunā ar šīs programmas galveno mērķi - dot iespēju pēc iespējas lielākam skaitam vecu cilvēku turpināt dzīvi mājās, cik ilgi vien iespējams. Tas izmaksā daudz lētāk, nekā sūtīt viņus uz slimnīcu vai pansionātiem, un, protams, tas ir arī labāk viņu labklājībai. Dzīves beigās - tieši par to ir runa - atturieties sūtīt vecus ļaudis uz slimnīcu vai pansionātu, bet turiet tos mājās, cik ilgi vien iespējams.
Visbeidzot, ir būtiski, lai visus šos novatoriskos līdzekļus varētu atļauties visi veci cilvēki neatkarīgi no viņu finansiālā stāvokļa.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Es atzinīgi vērtēju Komisijas iniciatīvu un tāpat augstu vērtēju Gill kundzes ziņojumu, kura rezultāts, bez šaubām, būs ļoti svētīgs, ņemot vērā problēmas, kas ietekmē vecākus cilvēkus. Vecu iedzīvotāju skaita palielināšanās Eiropā rada problēmas un lielus izaicinājumus. Šodien ir izstrādātas jaunas atbalsta tehnoloģijas, kas var nodrošināt vecāka gadu gājuma cilvēkiem labu dzīves kvalitāti un atkarībā no viņu vēlmēm un spējām dot viņiem iespēju aktīvi piedalīties dzīvē. ES dalībvalstīm tāpēc ir jāgatavojas nenovēršamajai revolūcijai sabiedrisku un automatizētu atbalsta pakalpojumu nodrošināšanā.
Mūsdienu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ražotāji ir ievērojuši, ka pieprasījums pēc viņu produkcijas palielinās. Jaunas automatizētās atbalsta tehnoloģijas var palīdzēt atrisināt redzes, dzirdes, kustību traucējumu un citas problēmas, dodot iespēju vecākiem cilvēkiem turpināt justies un arī būt noderīgiem sabiedrībai. Tas, ka dalībvalstis plāno līdz 2013. gadam ieguldīt vairāk nekā 1 miljardu eiro jaunu tehnoloģiju izstrādē, apmierinot padzīvojušu cilvēku vajadzības, ir slavējami.
IKT, bez šaubām, var uzlabot un arī uzlabos vecāku ļaužu dzīves kvalitāti un pašcieņu. Tomēr rodas jautājums, vai tas dos labumu ikvienam, vai tikai saujiņai izredzēto?
Es augstu vērtēju referentes bažas par varbūtību, ka tikai niecīgs vecāku cilvēku skaits, kam jau ir augsta dzīves kvalitāte, gūs labumu no IKT jauninājumiem. Dažas ES dalībvalstis dižojas ar sešzvaigžņu viesnīcu tipa dzīves mītnēm vecajiem cilvēkiem. Tomēr ne visai tālu no tām var redzēt nabadzīgus veco ļaužu pansionātus, kuru iemītnieki cīnās, lai izdzīvotu. Šajās iestādēs nekad nav bijuši pieejami jauninājumi, automatizētas atbalsta tehnoloģijas vai moderns aprīkojums. Šī situācija ir nekavējoties jāmaina.
Es atzinīgi vērtēju ideju, kas bija izteikta ziņojumā, ka IKT produkcijai vecāka gadu gājuma cilvēkiem jābūt lētai un viegli lietojamai. ES ir vadošā loma daudzās jomās. Būt vadošajai apspriestajā jomā ir gan nepieciešams, gan godpilns pasākums.
DanutBudreikait
- (LT) Šodien katrs piektais ES pilsonis ir vecāks par 60 gadiem, un viņa paredzamais dzīves ilgums ir pāri par 80 gadiem. Tomēr dzīves kvalitāte Eiropas novecojošiem pilsoņiem nav pietiekami augsta. Piemēram, katra ceturtā padzīvojusī persona manā valstī Lietuvā uzskata savu veselību par sliktu, un viņu piedalīšanās koeficients sabiedrības dzīvē ir tikai 57 %. Novecojošo iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanai ir jābūt vienai no Eiropas Savienības prioritātēm.
Komisijas iniciatīva mobilizēt informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ir ļoti svarīgs solis, kas palīdzēs risināt problēmas vecāku cilvēku atmiņas, redzes, dzirdes un kustības spēju zaudējuma gadījumos. Tomēr Komisijai nav izdevies līdz galam atrisināt jautājumu par taisnīgu piekļuvi informācijas un komunikācijas tehnoloģijām.
Viens no svarīgākajiem jautājumiem, kas saistīts ar taisnīgu piekļuvi informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, ir jautājums par to, kā padarīt tos cenu ziņā pieejamus. Vecāku cilvēku galvenie ienākumi ir pensija, kas ir zema, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs. Ir svarīgi, lai visi ES pilsoņi varētu atļauties produkciju, kas pamatojas uz jaunajām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām.
Vēl viens pieejamības aspekts ir jauno tehnoloģiju ērta lietojamība. Tikai 18 % ES iedzīvotāju vecumā no 65 līdz 74 gadiem lieto internetu, salīdzinot ar vispārējo vidējo rādītāju, kas ir 60 %. Tāpēc mums jānodrošina, lai produkti, kas pamatojas uz jaunajām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, būtu ērti lietojami.
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Tāda parādība kā novecojoša sabiedrība Eiropas valstīs ir fakts un rada lielas problēmas sabiedrībai. Mums jāpatur prātā demogrāfiskās tendences, plānojot Eiropas mēroga pasākumus, un jāapsver to sociālā un ekonomiskā ietekme. Personu skaits, kuru vecums ir no 65 līdz 80 gadiem, palielināsies par 40 % no 2010. līdz 2030. gadam.
Priekšroka jādod cilvēka cienīgas dzīves un visu iespējamo ērtību nodrošināšanai šiem cilvēkiem, nodrošinot tiem piekļuvi visiem būtiskajiem pakalpojumiem. Iedzīvotāju novecošanās, protams, sagādā grūtības veselības aprūpes un sociālās aprūpes pakalpojumu nodrošināšanā, ņemot vērā pašreizējās finansiālās iespējas, kā arī nepieciešamā veselības aprūpes un sociālās aprūpes darbinieku skaita nodrošināšanā. Šajā situācijā, ko pašlaik apspriežam, es vēlos vērst jūsu uzmanību uz vecāku cilvēku norobežošanu un izolēšanu.
Cenšanās atbrīvoties no slimiem un veciem cilvēkiem ar eitanāzijas legalizēšanas palīdzību rada nopietnas briesmas mūsdienu Eiropai. Mani apbēdina tas, ka, aizstāvot cilvēku pamattiesības, Eiropas Savienība un tās Parlaments klusē par šo jautājumu.
Ljudmila Novak
(SL) Nav nekā graujošāka un pazemojošāka par atstumtības, nevērtības un bezspēcības sajūtu. Tāpēc es atbalstu Eiropas Komisijas priekšlikumu Kopienai piedalīties kopējā programmā, lai palīdzētu vecākiem cilvēkiem, iekļaujot tos sabiedrībā un uzlabojot viņu dzīves kvalitāti ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju palīdzību.
Tā ir papildu sastāvdaļa Lisabonas stratēģijas mozaīkā, lai radītu uz informāciju pamatotu, ar digitālām prasmēm apbruņotu un ekonomiski konkurētspējīgāku Eiropu. Lai patiešām uzlabotu vecāku cilvēku iekļautību un prasmes, pasākumiem jābūt pienācīgi pielāgotiem un reāli viņiem pieejamiem. Šiem pasākumiem jābūt saprotamiem, viegli lietojamiem un apgūstamiem un tādiem, ko viņi var atļauties. Tiem ir jāpiesaista novecojoši iedzīvotāji un invalīdi pilsētās un laukos, citādi mēs riskējam ar to, ka galīgais rezultāts būs atstumtība, nevis iekļaušana.
Izmantojot plaši izplatītās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, vecākā paaudze galu galā gūs labumu no mūsdienu jauninājumiem. Viņu dzīves kvalitāte uzlabosies, jo viņi kļūs patstāvīgāki, kustīgāki, aktīvāki un iekļauti sabiedrībā un ekonomiskajā dzīvē.
Pielāgots aprīkojums, palīglīdzekļi un neskaitāmas modernās elektroniskās sistēmas padara iespējamu sava mājokļa apsaimniekošanu. Tai pašā laikā ir iespējams arī kontrolēt šīs sistēmas, garantējot to lietotājiem lielāku drošību un apmierinājumu ar dzīvi. Šāds aprīkojums ļauj invalīdiem un vecāka gadu gājuma cilvēkiem sazināties ar ārpasauli un baudīt tālvadības aprūpi, darbu un izklaidi.
Mēs visi vēlamies sasniegt brieduma gadus, bet nevēlamies būt vientuļi un nostumti malā no sabiedrības. Tāpēc mēs pašlaik domājam par nākotni un speram jaunus soļus tās virzienā.
Roberta Alma Anastase
(RO) Saskaņā ar statistiskiem datiem vecāka gadu gājuma cilvēku skaits Eiropā no 2010. gada līdz 2030. gadam palielināsies par 40 %. Šī parādība ir ne tikai izaicinājums valsts politikai un Eiropas nākotnei, bet arī izdevība. Patiešām plaukstošai un konkurētspējīgai Eiropai ir jārod pareizā atbilde uz izaicinājumiem un pilnīgi jāizmanto jauno demogrāfisko tendenču potenciāls.
Padzīvojušiem Eiropas pilsoņiem ir jāgūst labums no kvalitatīviem pakalpojumiem un apstākļiem, un pieredze, ko viņi uzkrājuši, ir jāizmanto sabiedrības attīstībai. Tā kā Eiropas Savienība ir iecerējusi kļūt par informācijas sabiedrību ar ekonomiku, kas pamatojas uz informāciju, informācijas tehnoloģijas sniedz novatorisku atbildi uz šo situāciju, un Eiropas sabiedrības iesaistīšanās attiecīgajās programmās ir vairāk nekā nepieciešama.
Es vēlos norādīt uz diviem svarīgiem aspektiem, kas saistīti ar jaunu tehnoloģiju lietošanu, lai uzlabotu vecāku cilvēku dzīves līmeni. Vispirms Eiropas pilsoņi ir jāapmāca un jāsniedz viņiem informācija par iespējām, ko piedāvā jaunās tehnoloģijas. Padzīvojuši cilvēki, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, nepavisam nepazīst vai pazīst daļēji šo jomu, un var skaidri redzēt, ko ar to zaudē sabiedrība. Tādējādi šodien apspriestais lēmums ir lielā mērā atkarīgs no Eiropas spējām izglītot šīs personas un sniegt tām informāciju. Otrkārt, īpaša uzmanība jāveltī sievietēm, jo tās pārstāv augstāku vecuma grupu nekā vīrieši lielāka paredzamā dzīves ilguma dēļ. Zinātniskajā pētniecībā par novecošanas procesiem, ka arī konkrētas valsts politikas īstenošanā šis aspekts jāņem vērā.
Visbeidzot, es vēlos atkārtot, ka īpaša uzmanība šai situācijai ir jāpievērš jaunajās dalībvalstīs, kurās veci cilvēki ir nelabvēlīgākā stāvoklī. Zemāks dzīves līmenis, bet arī zināšanu trūkums par jauno tehnoloģiju lietošanu liek šai cilvēku kategorijai kļūt par prioritāru mērķi turpmākajiem centieniem Eiropas mērogā.
Zita Pleštinská
(SK) "Forums palīdzībai vecākiem cilvēkiem", "Vecāku cilvēku parlaments" un žurnāls "Forums vecākiem pilsoņiem", ko ar Komisijas atbalstu izdod Slovākijā, ir pasākumi, ar kuriem man bija izdevība iepazīties, tiekoties ar vecākiem cilvēkiem, jo ar to sākas mans kalendārais gads. Šie pasākumi ir pārliecinājuši mani, ka vecāki cilvēki vēlas būt aktīvi un visu apgūst ātri. Piemēram, mobilie tālruņi viņiem vairs nav nekāds jaunums. Tie ir kļuvuši viņiem par svarīgiem pavadoņiem.
Diemžēl vecāku cilvēku datorprasmēm tiek atvēlēts pārāk maz līdzekļu, un tāpēc es atzinīgi vērtēju Neena Gill kundzes ziņojumu, kas izklāsta svarīgu Eiropas Parlamenta ideju par dzīves kvalitātes uzlabošanu veciem cilvēkiem un invalīdiem.
Jaunu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana var būt efektīvs līdzeklis, lai nodrošinātu, ka šī Eiropas pilsoņu kategorija, kas ir gudrības, pieredzes, tradīciju un prasmju avots, netiks izraidīti no sabiedrības. Ir svarīgi tomēr nodrošināt vienādu piekļuvi informācijas un komunikācijas tehnoloģijām visiem veciem cilvēkiem Eiropas Savienībā.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs! Es atzinīgi vērtēju to 13 dalībvalstu iniciatīvu, kas ir izstrādājušas automatizētas dzīves kopējo pētniecības programmu vecākiem pilsoņiem, lai viņu paaudze arī varētu pilnīgi izmantot informācijas tehnoloģijas. Bez šaubām, tas atvieglos viņiem saziņu un ļaus viņiem ilgāk saglabāt darbu. Tāpēc es pilnīgi atbalstu centienus iekļaut Interaktīvās automatizētās dzīves vides programmu rītdien mūsu lēmumā padarīt to par kopējo Eiropas Savienības programmu. Es uzskatu, ka, to darot, mēs spēsim dubultot finansējumu līdz 600 miljoniem eiro. Manuprāt, mūsu prasība pēc 20 % līdzfinansējuma no vietējiem resursiem dod dalībvalstīm pietiekamu motivāciju, lai risinātu šos uzdevumus. Mums jādod zaļā gaisma šai programmai, kas ļaus mums efektīvi izstrādāt novatorisku produkciju un īpašus pakalpojumus, izmantojot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kā līdzekli, lai nodrošinātu cieņas pilnas vecumdienas. Programma sniedz arī iespējas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un pilnīgi atbilst Lisabonas stratēģijas mērķiem un mūsu vērtībām.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Mums atzinīgi jāvērtē piedāvātā Eiropas Savienības piedalīšanās kopējā izpētes un izstrādes programmā, kuras mērķis ir uzlabot vecāku cilvēku dzīves kvalitāti.
Jauni IKT veidi var atvieglot vecāka gadu gājuma personu dzīvi un palīdzēt viņiem saglabāt aktīvu dzīves veidu darbā un privātajā dzīvē. Mums jāpatur prātā tas, ka vecāku cilvēku skaits palielinās labāku dzīves apstākļu dēļ.
Izstrādājot šai programmai detalizētus darbības principus, mums tomēr jāpatur prātā tas, ka vecu cilvēku līdzekļi un dzīves apstākļi dalībvalstīs ir atšķirīgi. Ir lielas atšķirības dzīves līmeņa ziņā. Tāpēc pastāv atšķirīgas vajadzības pēc pakalpojumiem un atšķirīgi sagatavošanās līmeņi aktīvai dzīvei, jo sevišķi lauku teritorijās. Jaunas tehnoloģijas, jaunas iespējas darbam ar internetu un jaunu tehnoloģiju izmantošanas priekšrocība var palīdzēt vecākiem cilvēkiem palikt darba tirgū. Tas viss var ļaut cilvēkiem novecot bez rūpēm. Šī problēma ir īpaši svarīga Eiropas iedzīvotāju novecošanās dēļ.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Vecāku cilvēku izslēgšana no informācijas tehnoloģiju priekšrocībām rada problēmas, jo īpaši tāpēc, ka to Eiropas iedzīvotāju skaits, kuru vecums ir no 65 līdz 80 gadiem drīz sasniegs 40 %.
Tāpēc kopēja izpētes un izstrādes programma, kam Eiropas Savienība pievienosies, ir apsveicama, jo tā uzlabos šo cilvēku dzīvi. Tomēr es vēlos piebilst, ka Kopienas finansiālais atbalsts šim projektam ir ierobežots. Kopienas ieguldījums būs maksimāli 150 miljoni eiro, ņemot vērā to, ka tas tiek ņemts no izpētes un izstrādes pamatprogrammas budžeta, kuras kopējais apjoms ir 50 miljardi eiro. Turklāt Kopienas ieguldījums nevar pārsniegt 50 % no valsts līdzekļiem, ko izlieto šim projektam, kas ir netipiski zems procentu skaits šādam svarīgam projektam.
Bez konkrētajām priekšrocībām, ko IT risinājumi, kas noteikti šajā programmā, piedāvā veciem cilvēkiem, Eiropas Savienības piedalīšanās šajā projektā ir laba iespēja sniegt ieguldījumu Eiropas dzīves kvalitātē, un šī iemesla dēļ Kopienas finansiālajam ieguldījumam jābūt lielākam nekā naudas summām, ko šāda veida pētniecībai piešķir dalībvalstis.
László Kovács
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Runājot Viviane Reding kundzes vārdā, es vēlos izteikt atzinību par Eiropas Parlamenta un jo īpaši referentes Gill kundzes konstruktīvo pieeju sarunu procesā par priekšlikumu "Interaktīvajai automatizētajai dzīves videi" (AAL). Es neesmu atbildīgs par šo portfeli, un man šīs debates bija ne tikai interesantas, bet arī izglītojošas. Es apsolu, ka es nodošu manai kolēģei Viviane Reding ne tikai apsveikumus, bet arī bažas un priekšlikumus.
Es sapratu, ka viens no galvenajiem jautājumiem ir, kā sirmgalvji izmanto IKT, un es tam piekrītu. Apmācības vecākiem cilvēkiem, jo īpaši tiem, kas dzīvo lauku apvidū, ir neapšaubāmi svarīgas, bet to jau pienācīgi risina rīcības programma "Pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā". Pieejamība ir vēl viens svarīgs jautājums, un AAL to risinās. Ja citas valstis vēlas piedalīties, tas, protams, ir iespējams, un šī iemesla dēļ jūs ierosinājāt salīdzinoši zemu slieksni.
Nobeigumā es gribētu uzsvērt, ka Komisija atzinīgi vērtē un atbalsta kompromisa grozījumus, ko ierosināja referente, kas ļaus panākt vienošanos pirmajā lasījumā. Pateicos par jūsu uzticību. Būs iespējams sākt ieviest šo svarīgo iniciatīvu jau pavasarī. Jūsu turpmākais atbalsts būs arī būtisks iniciatīvas īstenošanas laikā. Es vēlos uzsvērt, ka šī uzdevuma uzņemšanās ir ne tikai morāls pienākums, bet arī ekonomiska izdevība, ko ir norādījuši vairāki runātāji. Tas ir paredzēts vecāku pilsoņu labklājībai, kā arī mūsu turpmākajai konkurētspējai.
Neena Gill
referente. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties visiem kolēģiem par komentāriem un ieguldījumu.
Krasta kungs man jautāja, vai esmu apmierināta, ka citas valstis arī piedalās šajā iniciatīvā. Mūsu iecere ir tāda, ka programma ir atvērta iespējami vairākām dalībvalstīm, un ne tikai ES dalībvalstīm, par to jau tagad interesējas citas valstis..
Galvenais jautājums ir finansējums, un daudzi man par to ir jautājuši. Problēma pastāv tajā faktā, ka finansējums aprobežojas ar 150 miljoniem eiro. Mums jāpārdomā, kā to varētu nākotnē pārskatīt, ja par šo programmu būs liela interese, vai arī, kā to risināt ar citu Septītās pamatprogrammas iniciatīvu palīdzību.
Es dzirdēju jūs šodien sakām, ka bez klimata pārmaiņām novecošana ir viens no lielākajiem 21. gadsimta izaicinājumiem. Ir svarīgi, lai Komisija turpinātu risināt šo jautājumu ne tikai ar atsevišķu programmu, tādu kā šī, palīdzību, kas ir ļoti svarīgi, bet saistot to ar citam jomām, un - kā es mēdzu atkārtot - ir vajadzīga vienota pieeja šim jautājumam.
Manuprāt, Komisijai jābūt arī piesardzīgai, jo ir skaidrs, ka dažas dalībvalstis ir tālu priekšā citām, kas atpaliek. Ir nepieciešams nodrošināt, lai starp dalībvalstīm nebūtu lielu atšķirību, kad programma būs pabeigta.
Es gribētu apkopot dažus punktus, ko kolēģi pieminēja, jo īpaši mani abi "ēnu" referenti. Van Nistelrooij kungs norādīja, ka pārāk ilgs laiks paiet, kamēr produkcija sasniedz tirgu, un, ja mēs patiešām gribam, lai šī programma kaut ko maina, ir būtiski risināt šo problēmu. Un, kā teica Chatzimarkakis kungs, mūs pazīst kā pasaules daļu, kas visvairāk domā par dzīves kvalitāti, lai kāds būtu personas vecums. Manuprāt, ir svarīgi, lai vārdi saskanētu ar darbiem.
Es vēlos pateikties arī Geringer de Oedenberg kundzei, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinuma sagatavotājai, un visiem citiem cilvēkiem no sekretariāta un PSE grupas sekretariāta, un mana biroja par viņu ieguldījumu, un Komisijai, un Padomei, un abām prezidentvalstīm - Portugālei un Slovēnijai.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks ceturtdien, 2008. gada 13. martā.
