Izvajanje strategije EU za Podonavje (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je razprava o
vprašanju za ustni odgovor o izvajanju strategije EU za Podonavje, ki so ga Komisiji postavili Silvia-Adriana Ţicău, Constanze Angela Krehl, Hannes Swoboda, Adrian Severin, Ivajlo Kalfin (Ivailo Kalfin), Karin Kadenbach, Olga Sehnalová, Rovana Plumb, Csaba Sándor Tabajdi, Evgeni Kirilov, Katarína Neveďalová, Vasilica Viorica Dăncilă, Daciana Octavia Sârbu, Ioan Mircea Paşcu, George Sabin Cutaş, Britta Thomsen, Corina Creţu, Claudiu Ciprian Tănăsescu, Ioan Enciu, Cătălin Sorin Ivan, Mario Pirillo, Kinga Göncz, Marc Tarabella, Françoise Castex, Victor Boştinaru, Inés Ayala Sender, Bogusław Liberadzki, Jo Leinen, Michael Cashman, Brian Simpson, Saïd El Khadraoui, Thijs Berman, Eider Gardiazábal Rubial, Ismail Ertug, Edit Herczog v imenu skupine S&D; Michael Theurer, Vladko Todorov Panayotov, Renate Weber, Sophia in 't Veld, Jan Mulder, Gesine Meissner, Jorgo Chatzimarkakis, Catherine Bearder, Viktor Uspaskich, Wolf Klinz, Nadja Hirsch, Cristian Silviu Buşoi, Giommaria Uggias, Ramona Nicole Mănescu, Adina-Ioana Vălean, Hannu Takkula, Jürgen Creutzmann, Alexander Alvaro, Holger Krahmer v imenu skupine ALDE; Reinhard Bütikofer, Michael Cramer, Eva Lichtenberger, Barbara Lochbihler, Heide Rühle, Elisabeth Schroedter, Isabelle Durant, v imenu skupine Verts/ALE; Peter van Dalen, Oldřich Vlasák v imenu skupine ECR - B7-0013/2011);
Vprašanje za ustni odgovor o strategiji EU za Podonavje, ki so ga Komisiji postavili Tamás Deutsch, Lambert van Nistelrooij, Danuta Maria Hübner, Marian-Jean Marinescu, Iosif Matula, Andrej Kovačev (Andrey Kovatchev), János Áder, Zoltán Bagó, Kinga Gál, Béla Glattfelder, András Gyürk, Ágnes Hankiss, Lívia Járóka, Ádám Kósa, Csaba Őry, Ildikó Gáll-Pelcz, György Schöpflin, László Surján, József Szájer, Edit Bauer, Alajos Mészáros, Csaba Sógor, László Tőkés, Iuliu Winkler, Elisabeth Jeggle v imenu skupine PPE - B7-0011/2011).
Silvia-Adriana Ţicău
Gospod predsednik, Komisija je objavila strategijo Evropske unije za Podonavje in povezan akcijski načrt, ki naj bi ju Evropski svet sprejel med madžarskim predsedovanjem EU 8. decembra 2010.
Evropski parlament je pomagal pri razvoju strategije z resolucijo z dne 20. januarja 2010 in z dejavnostmi na forumu za Podonavje, aktivno pa bo sodeloval tudi v prihodnje ter jo izvajal in posodobil.
Strategija Evropske unije za Podonavje je rezultat širokega posvetovanja, kjer so sodelovali lokalni, regionalni in nacionalni organi, pa tudi predstavniki civilne družbe, akademiki in poslovni sektor. Še pomembnejšo vlogo bodo imeli v procesu njenega izvajanja. Strategija potrjuje pomembnost mobilnosti in somodalnosti, kot tudi potrebo po naložbah v izboljšanje plovnosti in medsebojnih povezav, pri razvoju multimodalnih pristanišč in pri uporabi novih tehnologij, da bi Donava postala čistejša in da bi lahko hitreje odstranili ovire, ki preprečujejo prosto gibanje ladij.
Dokončanje projektov TEN-T, povezanih s Podonavjem, razvoj turizma in energetske infrastrukture, preprečevanje in boj proti naravnim nesrečam ter vplivi podnebnih sprememb, kot tudi kulturna in akademska izmenjava bodo pozitivno vplivali na regijo. Glede na celovite ekosisteme in biotsko raznovrstnost Podonavja je pomembno, da so ob upoštevanju Skupne izjave o plovbi po celinskih vodnih poteh in okoljski trajnosti povodja Donave na voljo skupine integriranih projektov in rešitve, ki prinašajo koristi za vse, za izboljšanje navigacije in varstvo okolja.
Pozdravljamo imenovanje koordinatorjev prednostnih področij 3. februarja in jih pozivamo, da pripravijo delovne programe in določijo potrebna finančna sredstva, hkrati pa izboljšajo sodelovanje med državami in regijami, da bomo lahko takoj začeli z izvajanjem strategije. Države članice lahko ponovno pregledajo svoje operativne programe in prerazporedijo neporabljena sredstva za prednostne projekte, povezane s Podonavjem. Poleg tega morajo določbe o prihodnjem večletnem finančnem okviru vključevati posebne določbe za makroregionalne strategije.
Gospod predsednik, na koncu želim povedati, da pozivamo, naj se strategija Evropske unije za Podonavje razširi tudi na črnomorsko regijo ob upoštevanju povezave med Črnim morjem in Severnim morjem prek Rena, kanala Majne in Donave.
Ramona Nicole Mănescu
vlagateljica. - (RO) Gospod predsednik, strategija Evropske unije za Podonavje je celostna strategija, ki bo povezala različne evropske politike, z glavnim poudarkom na najpomembnejših težavah, s katerimi se srečuje cela makroregija. Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo namerava prispevati k izboljšanju prevoza tovora z razširitvijo plovnih kanalov, razvojem mest vzdolž Donave s povečanjem zmogljivosti pristanišč ter z razvojem potrebnih terminalov in ustrezne infrastrukture, ki bo spodbujala multimodalni prevoz, hkrati pa spodbuditi mala in srednje velika podjetja, da črpajo evropska sredstva.
Poudariti želim posebno gospodarsko soodvisnost držav v Podonavju in pomembnost naložb v ITK in v razvoj malih in srednje velikih podjetij ter njihove raziskovalne oddelke, da bi tako zagotovili trajnostno rast in učinkovitost ter spodbudili rast zelenega gospodarstva. Če želimo doseči gospodarsko rast in ustvariti delovna mesta v državah članicah, skozi katere teče Donava, moramo zagotoviti pogoje za uspešno izvajanje strategije z vključevanjem lokalnih organov in z javno-zasebnimi partnerstvi.
Države članice morajo pravočasno določiti prednostna razvojna področja in pripraviti ustrezne projekte ter tako poskrbeti, da bodo imele celovite projekte, namenjene črpanju vseh evropskih sredstev, predvsem pa priložnostim za regionalno sodelovanje. V tem okviru menim, da je zelo pomembno, da poznamo akcijski načrt Evropske komisije za izvajanje te strategije in model upravljanja, ki bo sprejet v ta namen.
Elisabeth Schroedter
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, celovita strategija za Podonavje, ki povezuje vse vpletene regije, njihove ljudi in države članice, je velika spodbuda in ponuja ogromen potencial za trajnostni razvoj celotne regije ob reki. Gospodarske in ekološke vidike lahko uravnovesimo na boljši način, da bodo utirali pot za prihodnost. Socialne težave lahko rešimo skupaj. S skupnimi turističnimi projekti lahko uspešno tržimo biološko in kulturno raznolikost celotnega področja vzdolž reke. Najpomembnejše pa je, da mora biti takšno sodelovanje namenjeno predvsem preprečevanju uničujočih poplav. Vsi se dobro spomnimo let, ko so deli regije trpeli pomanjkanje in bedo. Zato je za regije vzdolž zgornjega in spodnjega dela reke pomembno, da sodelujejo v skupni strategiji za Podonavje v Evropski uniji, ki je namenjena ohranjanju naravnega značaja reke.
To ne pomeni, da moramo opustiti inovacije in napredek. Na preteklih napakah se lahko učimo, ne pa da jih ponavljamo. Zato morajo biti ladje prilagojene reki, ne pa obratno. Gre za izjemno priložnost, saj imamo tehnično znanje, potencial v regiji pa je ogromen. To lahko celotni regiji ob reki prinese ogromne inovacije in strategijo za trženje v svetu.
V tem okviru je prav tako pomembno, da Evropski parlament z resolucijo popravi eno točko predloga Komisije: tako kot v baltski regiji že obstaja pomemben mednarodni sporazum o sodelovanju pri vprašanjih, povezanih z reko; ta sporazum je soglasje in je pripeljal do te skupne izjave, ki omogoča ohranjanje reke in hkrati razvoj prometnih poti za ladje. Zelo pomembno je, da Komisija tega ne prekorači.
Da bi se to zgodilo, potrebujemo neodvisne strokovnjake, predvsem pa preglednost. Izkušnje v baltski regiji so pokazale, da sta preglednost in vključenost lokalnega prebivalstva ključnega pomena za zagotavljanje, da bodo sprejeti ukrepi na območju reke deležni široke podpore, da bomo delo opravili ob upoštevanju prihodnjih generacij in da bo takšen sodelovalni pristop uspešen.
Smiselno je uporabiti razpoložljiva sredstva in razmisliti o tem, ali so bili vsi prvotno načrtovani ukrepi pravilni in kako lahko izvedemo korektivne ukrepe, ki bodo koristili razumnemu, ekološkemu in gospodarsko usklajenemu sodelovanju in razvoju Podonavja.
Oldřich Vlasák
Gospod predsednik, makroregionalne strategije so predvsem politični instrument, ki pomeni eno izmed možnih oblik regionalnega sodelovanja. Uporabljati bi jih morali kot instrument za učinkovito izrabljanje veljavnih pobud, programov, finančnih instrumentov, platform za sodelovanje in institucij. Makroregionalne strategije morajo prav tako zagotavljati okvir za boljše sodelovanje Unije in njenega notranjega trga, pa tudi platformo za korporativno povezovanje. Pomagati bi morale pri racionalizaciji in boljšemu strukturiranju dostopa do javnih razpisov, ki je vprašanje, s katerim se srečujejo večje evropske čezmejne geografske enote. Vendar morajo biti javni razpisi in instrumenti jasno opredeljeni.
S stališča naše skupine, skupine Evropskih konzervativcev in reformistov, je ključnega pomena, da koncept makroregionalnih strategij na ravni EU razrešimo na urejen in sistematičen način glede na druge politike. Zato je dobro, da se odločimo za strateški pristop k temu vprašanju, predvsem v zvezi s številom strategij ter koncentracijo in naravo projektov in upravljanja.
Koncept makroregionalnih strategij, vključno s strategijo za Podonavje, podpiramo pod pogojem, da bo Svet še naprej spoštoval odobrena načela ("3 nevtralnosti"): proračunska in finančna nevtralnost, zakonodajna nevtralnost in institucionalna nevtralnost.
Vloga in prihodnost makroregionalnih strategij je lahko povezana z razpravo o prihodnji uporabi evropskih sredstev, čeprav se nam po našem mnenju danes ni treba spuščati v razpravo o prihodnji ureditvi kohezijske politike in predvidevanje morebitnega dodeljevanja finančnih sredstev, namenjenih posameznim državam v prihodnji finančni perspektivi. Makroregionalne strategije ne bi smele vplivati na prihodnjo ureditev kohezijske politike, razen pri nadnacionalnem sodelovanju ali pri dodeljevanju finančnih sredstev za posamezne cilje.
Tamás Deutsch
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, o čem pravzaprav govorimo, ko omenjamo evropsko strategijo za Podonavje in Podonavje samo? To regijo sestavlja 14 evropskih držav in 115 milijonov evropskih državljanov. Verjetno ne pretiravam, če rečem, da je evropska strategija za Podonavje strategija za prihodnost; ne samo za prihodnost srednje Evrope, mogoče niti ne prihodnost Evropske unije, ampak za prihodnost Evrope v širšem smislu. Ne ozira se nazaj, ne skuša rešiti težav, ki izhajajo iz preteklosti, ampak skuša pripraviti recept za sodelovanje, s katerim bo mogoče v prihodnje opraviti naloge. S pripravo strategije za Podonavje smo izkoristili metodo, ki je že dolgo nismo uporabili in s katero nam je mogoče res uspelo približati Evropsko unijo, pobudo Evropske unije, državljanom Evrope, saj je Komisija potrebovala veliko časa, da je pripravila svoj osnutek, ki ga je najavila decembra lani s tem, ko je prisluhnila in upoštevala mnenje zelo obsežnega kroga partnerjev.
Zelo, zelo pomembno je tudi, da je kriza, gospodarska in finančna kriza, resno prizadela države in regije Podonavja, ljudi, ki tam živijo, zato mora biti strategija za Podonavje strategija za obnovo po gospodarski krizi, v središču tega pa mora biti večje zaposlovanje. Mislim, da lahko vsi v Evropskem parlamentu pozdravimo pristop madžarskega predsedovanja Evropskemu svetu, ki zelo resno obravnava strategijo razvijajočega, vse bolj uspešnejšega Podonavja na eni strani in strategijo Podonavja, kjer je možno živeti, na drugi strani. S tega vidika je ključnega pomena, da so nam pri uresničevanju strategije za sodelovanje na voljo sredstva EU, ki jih države članice, ki sodelujejo v strategiji Podonavja, še niso porabile pri izvajanju kohezijske politike.
Johannes Hahn
član Komisije. - (DE) Gospod predsednik, Komisija je navdušena. Zato smo se z veseljem lotili razvijanja strategije z vključenimi regijami in državami članicami. Predstavili smo osnutek, da bi znatno okrepili sodelovanje med regijami in državami članicami ter izboljšali življenjske standarde. Obstaja široko soglasje glede prednostnih nalog strategije, in sicer mobilnost, okolje in njegovo izboljšanje ter povečanje blaginje.
Zelo sem vesel, da je Parlament večkrat odobril in podprl celostni pristop te nove makroregionalne strategije. Kot je pokazala strategija za regijo Baltskega morja, je zelo pomembno sodelovanje vseh vpletenih, od lokalne, nacionalne in regionalne ravni, pa vse do evropske ravni. Vendar morajo sodelovati tudi civilna družba, poslovna skupnost itd. Zdi se, da v primeru Podonavja to drži. Potrebujemo resničen trajnostni razvoj. Zato so tri od enajstih prednostnih področij povezana z izboljšanjem kakovosti vode, varstvom narave in vprašanjem obvladovanja tveganj in ekološko sprejemljivimi ukrepi za preprečevanje poplav, ne samo na Donavi, ampak tudi na njenih pritokih.
Ponuja se nam izjemna priložnost. Ne smemo pozabiti, da je Donava najbolj mednarodna reka na svetu. Ob njej leži deset držav. Nobena druga reka na svetu ob svojih bregovih nima toliko sosednjih držav. Zato je zelo pomembno, da izrabimo priložnosti za institucionalno sodelovanje in za vzpostavitev novih institucij - predvsem ob upoštevanju dejstva, da v tej makroregionalni strategiji sodeluje osem držav članic EU in šest držav, ki niso članice.
Naj spregovorim o financiranju: tu je pomembno, da uporabimo sredstva, ki so že na voljo. V tekočem načrtovanju programov je veliko priložnosti za to. Poudarek je na inteligentnem povezovanju operativnih programov, da bi tako lahko nekatere projekte, ki jih je mogoče izvajati le na medregionalni ravni, reševali vzporedno. V mnogih razpravah o tem, ali naj bodo večstranski ali dvostranski, govorim ljudem, da morajo zdaj začeti s pripravljalnimi deli za naslednji krog vlog za pridobivanje sredstev in pri tem razmisliti, katere projekte je mogoče skupaj izvesti in kakšna finančna sredstva so potrebna za to.
Prav tako moramo izrabiti sedanja dodatna sredstva, kot je 30 milijard EUR, ki jih je v regiji zagotovila Evropska investicijska banka za obdobje treh let. Prepričan sem, da bomo danes še vedno lahko neposredno obravnavali eno ali dve posebni vprašanji. Naloga Komisije je, da nadzira in podpira to strategijo, ki se je razvila od spodaj navzgor. Sestavljena bo skupina na visoki ravni vseh držav članic, ki bo redno prejemala poročilo o napredku. Temu bodo sledile konference, poročila itd. Predvsem pa bo pripravljen akcijski načrt s posebnimi ukrepi in roki, zato je pomembno, da podpremo te zadeve.
Na koncu vas pozivam, da kot lokalni predstavniki zagotovite izvajanje mnogih ukrepov, ki smo jih danes obravnavali, ocenili in odobrili, in da bodo naša skupna prizadevanja obrodila rezultate.
Marian-Jean Marinescu
Gospod predsednik, Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) pozdravlja dokument, ki ga je pripravila Komisija, in bo podprla njegovo odobritev med madžarskim predsedovanjem. Menimo, da so za učinkovito izvedbo strategije potrebni trije izpolnjeni pogoji: seznam prednostnih nalog in skupnih projektov, usklajevanje na ravni Komisije in ustrezno financiranje, s katerim bomo lahko uresničili zastavljene cilje.
Zakaj ta seznam prednostnih nalog? Zaradi tega, ker mora biti ta seznam dostopen vsem vpletenim državam, seznam projektov, ki bodo izvedeni skupaj in hkrati, da bi tako spodbudili gospodarski razvoj regije, ki bo postala privlačnejša. Vsi partnerji morajo izvesti te jasno opredeljene projekte, ki bodo imeli skupne prednostne naloge in jih bodo vsi akterji izvedli hkrati. Naslednja točka je usklajevanje. Izkušnje Evropske unije pri strategiji za regijo Baltskega morja dokazujejo, da moramo na ravni EU vzpostaviti ustrezen okvir in tako zagotoviti skladnost strategije. Usklajevalni okvir ne vpliva na regionalne in lokalne odgovornosti, vendar zagotavlja izvedbo ustreznih prednostnih nalog.
Priznati moramo, da ne potrebujemo več sredstev, novih institucij ali nove zakonodaje. Potrebujemo pa strategijo, ki bo temeljila na skupnem seznamu prednostnih nalog, dobrem usklajevanju in učinkovitem financiranju. Ta načrt moramo izvesti, sredstva, ki so že zagotovljena v strukturnih programih, pa moramo dopolniti s prispevki vpletenih držav in tudi s prerazporejanjem neporabljenih sredstev iz drugih segmentov.
Komisar, predlagali ste pogodbo za prihodnjo kohezijsko politiko. Mogoče bi to lahko ponovili tudi za izvajanje strategije za Podonavje.
Csaba Sándor Tabajdi
v imenu skupine S&D. - (HU) Gospod predsednik, še sreča, da je gospod Hahn komisar za to področje. Tudi sam prihaja iz države ob Donavi, madžarsko predsedstvo in Evropsko komisijo pa čaka veliko dela, da bi zagotovilo skladnost med 11 področji politike. Komisar in kolegi poslanci, preveč je prednostnih nalog. Kako nam bo uspelo zagotoviti ravnovesje in usklajenost med različnimi prednostnimi nalogami? Tega ne govorim zaradi dvoma, saj tudi sam želim, da bi bila strategija uspešna, najboljša stvar te strategije pa je, da spodbuja in sili države v Podonavju k sodelovanju na področjih, ker zdaj ne sodelujejo. Hkrati se postavlja vprašanje, kako je mogoče uskladiti včasih nasprotujoče si cilje, določene v strategiji za Podonavje, kot so kakovost vode, izboljšanje stanja okolja, plovnost, izraba energije ali ekoturizem. Komisijo čaka ogromno dela, če želi uskladiti 11 držav in 11 politik po sprejetju v juniju.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
v imenu skupine ALDE. - (BG) Gospod predsednik, Svet ministrov naj bi aprila potrdil strategijo za Podonavje. To je sporočilo splošni javnosti, da so bile odpravljene vse ovire.
V praksi pa se države članice in druge države v regiji srečujejo z mnogimi izzivi, povezanimi z dejanskim izvajanjem in usklajevanjem prednostnih nalog in mehanizmov financiranja, dodeljevanjem, obračunavanjem in spremljanjem izvajanja. To predvsem velja za velike čezmejne infrastrukturne projekte.
Komisija mora pozorno pregledati vprašanje spremljanja projektov, ki se izvajajo v sklopu strategije za Podonavje zaradi finančne discipline in zaradi upoštevanja rokov, pogodbenih obveznosti in kakovosti rezultatov. Določiti moramo jasne odgovornosti glede tega, kdo, kako in kje bo nadziral izpolnjevanje danih obveznosti ter kje in kako bodo analizirane, sporočane in razrešene težave.
Drugo pomembno vprašanje je vprašanje obveščanja in objavljanja rezultatov strategije. Preglednost in dostop do informacij med izvajanjem projektov sta zelo pomembna, tako v zvezi z dejanskimi notranjimi upravnimi postopki med usklajevalci projektov in pogodbenimi izvajalci, kot tudi v zvezi z državljani Evropske unije.
Pred pripravo osnutka strategije smo opravili obsežne razprave in posvetovanja o vprašanjih v zvezi s prednostnimi nalogam in dejanskimi projekti, vključenimi v strategijo. S tem se je povečalo zanimanje evropske javnosti za projekte. Kako bo seznanjena z napredkom ali z drugimi stvarmi, povezanimi s strategijo in kakšen mehanizem se uporablja za javni nadzor? Tudi na ta vprašanja moramo odgovoriti na evropski ravni.
Zato verjamem, da moramo nadaljevati z razpravami in informativnimi kampanjami. Javnost mora še naprej sodelovati v tem drznem evropskem projektu, za katerega vsi upamo, da bo uspešen.
Barbara Lochbihler
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, pomembno je, da je priprava osnutka strategije odprt postopek in da ne dovolimo majhnemu številu vplivnih akterjev, da narekujejo rezultat. To pomeni, da moramo poiskati rešitve za navzkrižje interesov. Vseh oblik razvoja, povezanega s plovnimi potmi, ni mogoče uskladiti s ciljem varstva edinstvene naravne dediščine Podonavja. Izkoristiti moramo tehnične priložnosti, ki so nam na voljo, in prilagoditi ladje reki, ne pa obratno.
Tu imam v mislih Donavo, ki prosto teče skozi Bavarsko. Zelo moramo biti kritični do dejstva, da sporočilo, ki ga je izdala Komisija, ne sledi temu, kar je tehnično izvedljivo in okoljsko sprejemljivo. V nasprotju z dosedanjimi priporočili se Komisija zdaj zavezuje razvoju, ki bo vse do leta 2015 omogočal plutje plovil 4B po reki. To bo neizogibno povzročilo spore, čeprav bi se temu lahko izognili, če bi dosegli sporazum o tem, kako izrabiti sedanje tehnične možnosti, hkrati pa bi zaščitili naravne lepote. Ta predhodna odločitev mora biti nujno umaknjena.
Prav tako pozivam, da strategijo EU o vključevanju Romov povežemo s strategijo za Podonavje. To bi moralo biti navedeno tudi v resoluciji Parlamenta.
Jaroslav Paška
Gospod predsednik, konec prejšnjega leta je Evropska komisija predstavila sporočilo - akcijski načrt strategije Evropske unije za Podonavje. Del 2.1 sporočila govori o izzivih in priložnostih, ki jih lahko ima skupen, usklajen pristop vpletenih držav na razvoj regije.
Ena izmed takšnih priložnost je izraba plovnih poti na Donavi za učinkovit in okolju prijazen prevoz blaga. Vsi vemo, da so prevozne zmogljivosti reke veliko manjše, kot bi lahko bile. Pomembnost plovnih poti na Donavi se bo gotovo močno povečala z izgradnjo širokotirne železnice za prevoz blaga iz Vladivostoka po celi Aziji, kaspijski regiji, Rusiji, Ukrajini, pa vse do pristanišča na Dunaju blizu Bratislave. Zato moramo zaradi oživljanja in spodbujanja gospodarske rasti regije nujno še enkrat pregledati načrtovane projekte za okoljsko vodno infrastrukturo, saj bomo tako lahko zmanjšali tveganje in posledice poplav, hkrati pa izboljšali plovnost po reki ter zagotovili poceni, čisto električno energijo iz obnovljivih virov. Pri takšni infrastrukturi je prav tako dobro, če mobiliziramo obstoječa neporabljena sredstva, predvsem iz kohezijskega sklada, če nam bo uspelo najti primeren mehanizem za to.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, dobro je, da bomo pospešili strategijo za Podonavje. Imamo velike težave, česar se zavedamo, okoljske težave, erozijo tal, kakovost vode in - še pomembneje - premalo izkoriščamo potencial, ki ga območje ponuja državljanom in podjetjem.
Kot nizozemski poslanec v Parlamentu vem, da smo podoben pristop uporabili tudi pri Renu. Izboljšanje kakovosti vode, medsebojno dopolnjevanje pometa, turizma in kmetijstva. Celovit pristop res lahko močno pomaga, če so odpravljene vse ovire.
Če se dotaknem pravne podlage. V Pogodbi je bila določena pravna podlaga za okrepljeno ozemeljsko kohezijo. Ta novi člen omogoča dobro sodelovanje med in preko meja štirinajstih sodelujočih držav članic. Instrumenti, cilj 3 kohezijske politike, so odlična podlaga, saj vključujejo občinske regije, podjetja in državljane. Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) podpira to strategijo. Pod tremi pogoji, ki jih je komisar pravkar navedel: brez novih struktur, brez novih zakonodajnih okvirov in brez ločenih sredstev. Podpiramo pa uporabo razpoložljivih sredstev in sredstev Evropske investicijske banke.
Makroregije, ki so še vedno v poskusni fazi, ne smejo povečevati uprave v Evropi. Izhodiščna točka bo še naprej država članica, ne pa regija, ta orodja in denar pa bomo učinkoviteje uporabili. Tako bomo lahko zelo učinkovito izvajali akcijske programe, ki zagotavljajo svetovanje in pomoč in ki jih podpira Evropska komisija.
Pod takimi pogoji napredujemo tudi na Baltskem morju. To poteka brez težav, zdaj še Podonavje, kmalu pa bo sledila atlantska obala.
Danes zjutraj sem se pogovarjal s Schuttevaer, nizozemskim združenjem kapitanov; pravijo, da 10 odstotkov prometa na Renu prihaja z Donave. To bi lahko enostavno povečali, če bi bolje izkoristili široke plovne poti med Severnim morjem in Črnim morjem. Dobro za vzhod in dobro za zahod!
Evgeni Kirilov
Gospod predsednik, strategija za Podonavje mora postati neprekinjen proces in orodje za usklajevanje med partnerji s podobnimi izzivi. Izboljšati mora uresničevanje skupnih ciljev in dati rezultate, ki bodo prinesli koristi našim državljanom vzdolž pomembne evropske žile, ki jo je močno prizadela sedanja kriza, kot je izpostavila kolegica.
Ključnega pomena je, da strategija za Podonavje temelji na pristopu od spodaj navzgor. Temu partnerstvu moramo slediti tudi pri nadaljnjem razvoju programskih dokumentov kohezijske politike. Aktivno sodelovanje lokalnih in regionalnih partnerjev zagotavlja, da bodo ukrepi in projekti, vključeni v strategijo, postali tudi njihove prednostne naloge. S tem mislim na resnično lastništvo nad procesom. Pripravljenost regij Podonavja, da za skupne projekte zagotovijo sredstva iz lastnih programov, je pogoj za uspešno uresničitev ciljev, hkrati pa morajo okrepiti sodelovanje pri sedanjih čezmejnih programih. Le tako bo strategija postala dober primer medregionalnega sodelovanja.
Olga Sehnalová
(CS) Gospod predsednik, strategija za Podonavje je druga makroregionalna strategija, ki podpira teritorialno sodelovanje s skupnimi značilnostmi in izzivi.
Vsekakor se strinjamo, da mora biti glavni cilj zagotoviti trajnostni razvoj, delovna mesta in blaginjo v Podonavju. Hkrati moramo kar najbolje izkoristiti vzpostavljene instrumente in politike. Zato v celoti podpiram tako imenovano načelo treh "ne": "ne" nepotrebni birokraciji, "ne" novim institucijam in "ne" novemu ali dodatnemu financiranju. Hkrati pa se bo Komisija morala ukvarjati s posebnimi vprašanji glede teh ciljev. Kako lahko zagotovimo, da se bo strategija pravilno izvajala v skladu s temi pogoji?
Regionalne in občinske oblasti morajo v sodelovanju s prostovoljnimi službami odigrati pomembno vlogo v okviru načela subsidiarnosti. Ti organi morajo učinkovito sodelovati, njihove dejavnosti pa mora nadzirati in ocenjevati Komisija. Izvajanje mora biti urejeno z akcijskim načrtom Komisije. Ali bo Komisija prav tako pripravila skrajšano in bolj razumljivo različico tega dokumenta, ki bo državljane ter lokalne in regionalne oblasti neposredno seznanjala z glavnimi praktičnimi prednostmi strategije? Še zadnje vprašanje: kakšna je povezava med strategijo za Podonavje in novim finančnim okvirom za 2014-2020? Ali prihaja do prekrivanja?
Karin Kadenbach
(DE) Gospod predsednik, komisar, iskreno bi se vam rada zahvalila, da ste danes z nami. Navedli ste enajst prednostnih nalog, ena izmed vaših prvih pripomb pa je bila "da je Komisija navdušena".
Strategija za Podonavje je pravi postopek od spodaj navzgor. Vsi se strinjajo, države članice, predvsem pa skupnosti ob Donavi, da je ta strategija ključnega pomena.
Če ste prisluhnili današnji razpravi, je povsem jasno, česa se najbolj bojimo. Glavna težava ni v sodelovanju na kulturnem področju - to bo delovalo. Podonavje ima že zelo dolgo zgodovino kulturnega sodelovanja. Strahovi so povezani s trajnostjo in grožnjo za Donavo samo.
Danes smo slišali, da moramo Donavo razviti kot prometno pot - tu govorim tudi v vlogi članice Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane -, saj na to gledamo kot na alternativen način, kako vsaj ne bi povečevali emisij CO2, če jih že ne bizmanjšali, kar je mogoče preveč drzen cilj. Zavedamo se velike ogroženosti celotne Donave.
Če obravnavamo Donavo in njene pritoke kot en sam velik ekosistem, potem se zavedam, da je ta strategija za Podonavje velika priložnost, čeprav po drugi strani pri načinu priprave strategije zahteva dobro vizijo.
Slišimo pozive za več denarja in takšna pomoč bo res potrebna. Pa vendar morate vi, Komisija, pa seveda tudi Parlament, poskrbeti, da bodo vsa zagotovljena sredstva resnično porabljena za zagotavljanje, da bo ekosistem, ki sestavlja Donavo, njene pritoke, gozdove, močvirja, ohranjen za prihodnost. To je temeljna zahteva, če želimo, da se bo Evropa razvijala.
Ta strategija za Podonavje resnično ponuja priložnost za naložbe v zeleno energijo in zagotavljanje trajnosti od spodaj navzgor. Zdaj lahko izkoristimo navdušenje prebivalstva, partnerjev in drugih odgovornih strani. Skupaj bi morali kar najbolje izkoristiti to priložnost, saj lahko pri tem služimo kot odličen zgled.
Ivailo Kalfin
(BG) Gospod predsednik, strategija za Podonavje mora dati konkretne rezultate, ki jih bodo lahko državljani držav ob Donavi opazili že od samega začetka.
Veliko je zamisli za države vzdolž Donave, vendar so najpomembnejše prednostne naloge za zagon strategije. Skupne turistične poti in razvoj prometa, okolje in povezave med univerzami bodo zelo opazni projekti, ki bodo ustvarili podobo strategije za Podonavje.
Predvsem želim izpostaviti, da morajo biti strukture civilne družbe aktivno vključene v izvajanje strategije že od samega začetka. Uspešna je lahko le, če bodo državljani, ki živijo ob Donavi, imeli občutek, da se izvaja v konkretni obliki in da lahko v njej sodelujejo.
V zvezi s tem želim pozvati Komisijo, kot tudi kolege poslance v EP iz držav ob Donavi, da pomagajo pri odpiranju informacijskih točk, predvsem pa, da pomagajo nevladnim organizacijam, lokalnim svetom in univerzam pri izvajanju posebnih projektov.
Miroslav Mikolášik
(SK) Gospod predsednik, strategija za Podonavje bo pomenila le prazne besede, če ne bo izvedena skupaj s financiranjem. Tudi o tem govorimo danes zvečer.
Po drugi strani je dobro, da je med glavnimi poudarki tudi multimodalni prevoz. Vem, da bodo rečna pristanišča na Donavi, na Dunaju ali v Bratislavi po posodobitvi zelo močno prispevala k multimodalnemu prevozu, s tem pa bo zagotovljeno, da se ne bo vse prevažalo s tovornjaki, kar seveda škodi okolju. Nedavna konferenca o strategiji za Podonavje v Bratislavi, ki sta se je udeležila slovaški podpredsednik vlade in minister za promet, Ján Figeľ, je izpostavila glavne smernice in vpletenost vseh držav na Donavi, ki sodelujejo v strategiji. Vprašanja okolja, čistosti podtalnice, pa tudi preprečevanja naravnih in okoljskih nesreč so teme, ki morajo biti skrbno vključene. Ta strategija ne bo vplivala na prihodnje razporejanje strukturnih skladov za druge regije.
George Sabin Cutaş
(RO) Gospod predsednik, po širitvi v letu 2004 in letu 2007 o Podonavju povsem upravičeno govorimo kot o območju v Evropski uniji. Zato je Komisija na zahtevo Evropskega sveta junija 2009 pripravila strategijo za Podonavje. Pohvaliti želim osredotočenost dokumenta na 11 ključnih področij, s katerimi bo mogoče doseči trajnostni razvoj, ustvariti delovna mesta in varnost v regiji, če bodo pravilno izvedena. Eden izmed pogojev za zagotavljanje uspeha te strategije je, kako premagati brezčutnost, ki vlada med različnimi regijami, s finančnim in institucionalnim sodelovanjem in z zagotavljanjem boljšega dostopa do razpoložljivih sredstev na regionalni ravni.
Tudi energija je eden izmed dejavnikov, ki bi lahko bili pomembni za uspeh te strategije. Zaradi delitve energetskih trgov nastajajo visoki stroški in pomanjkanje prave konkurenčnosti. Zato pozivam k zagotavljanju različnih virov oskrbe z medsebojnimi povezavami in pravimi regionalnimi trgi, ki lahko pripomorejo k večji varnosti preskrbe z energijo.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, komisar, strategija za Podonavje je med drugim namenjena tudi spodbujanju dolgoročnega sodelovanja, namenjenega izboljšanju transportnega omrežja in infrastrukture za boljše varstvo okolja. To bo gotovo vključevalo tudi čistilne naprave in projekte za spodbujanje okoljske tehnologije in biotske raznovrstnosti. To je dobro.
Komisar, kljub temu pa menim, da okoljski naslov ne pokriva vprašanja okoljske varnosti v sklopu jedrske energije. V Podonavju so nekatere najspornejše jedrske elektrarne v Evropi - Močovce, Temelin, Belene -, uporabljene gradbene metode pa v večini primerov še vedno izvirajo iz časov Sovjetske zveze, tako da imajo te jedrske elektrarne nekaj resnih in nevarnih pomanjkljivosti. Kljub resnim mednarodnim posledicam zelo popustljive jedrske politike, se premalo pozornosti namenja bližnjim regijam sosednjih držav, ki v okoljski presoji ne sodelujejo dovolj. Žal zaradi tega med sosednjimi državami in regijami nastajajo napetosti na temo okoljske politike. Menim, da bi strategija za Podonavje lahko bila odlična podlaga za reševanje teh vprašanj.
Alajos Mészáros
(HU) Gospod predsednik, ko sem v otroštvu plaval v Donavi, sem bil vedno prekrit z nafto in smrdel po njej, zato upam, da se bo to v prihodnje spremenilo. Danes so razmere povsem drugačne, v prihodnje, ko bo strategija za Podonavje prinesla rezultate, pa menim in močno upam, da bodo razlike med regijami zaradi čiščenja Donave postopoma izginile. Obžalujem, da ni ločenega finančnega okvira in da je bil vključen v kohezijsko politiko, ki je sicer povsem pravilna, saj lahko opazite ogromne razlike med različnimi regijami vzdolž Donave. Drugi razlog, zakaj je ta strategija dobra, je v tem, da Donava povezuje stare in nove države članice, to pa nam daje navdih za poenotenje teh regij in da jim zagotovimo razvoj. Dober primer je makroregija baltskih držav, na podlagi njihovih izkušenj, predvsem pri okoljskih vprašanjih, pa lahko v prakso prenesemo mnoge pozitivne impulze.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Gospod predsednik, s strategijo Evropske unije za Podonavje, pripravljeno na podlagi modela strategije za Baltsko morje, je mogoče uskladiti politike Evropske unije na številnih področjih. Ta strategija se mora odzvati na izzive, s katerimi se srečujejo države v regiji: gospodarske in socialne razlike med različnimi regijami v državami, ki mejijo na Donavo, povečanje prevoza blaga, podnebne spremembe, kulturna pestrost, okoljska vprašanja in vprašanja biotske raznolikosti.
V zvezi s tem menim, da bo strategija Evropske unije za Podonavje zagotovila trajnostno platformo za dialog med državami članicami Evropske unije in drugimi članicami, kot tudi instrument za uresničevanje dolgoročnih ugodnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Želimo si ustrezne strategije, ki bo temeljila na novih tehnologijah, inovacijah in naložbah, strategije, ki bo po tem, ko bo izvedena, močno izboljšala kakovost življenja vseh evropskih državljanov v Podonavju.
Johannes Hahn
član Komisije. - (DE) Gospod predsednik, v tako kratkem času ne bom mogel obravnavati vsega, vendar mi dovolite, da se dotaknem dveh ali treh točk. Prva od teh točk je povezana z vprašanjem plovnosti. Gre za vprašanje, za katero moramo najti domiselno, ekološko sprejemljivo in gospodarsko utemeljeno rešitev.
Na inteligenten način lahko združimo dva pristopa. Prvič, energično se moramo lotiti dela, kot je razvoj trupov ladij, s katerimi bomo zmanjšali porabo energije in negativne vplive na rečno korito. Drugič - menim, da je bilo temu namenjeno premalo pozornosti in strinjam se z vsemi tistimi, ki verjamejo, da moramo ladje prilagoditi reki, ne pa obratno -, osvoboditi se moramo misli, da morajo biti ladje enake velikosti povsod na Donavi. Ladje, ki plujejo v Sredozemlju, niso enake ladjam, ki plujejo na Atlantskem oceanu in obratno. Vemo, da je povprečna razdalja, ki jo prepotuje tovor, 800 kilometrov, in prepričan sem, da lahko, če bo izbira dovolj privlačna, skrajšamo to razdaljo. Prav tako bi bilo zanimivo razmisliti o tem, ali lahko vzpostavimo ali ponudimo zadostno ponudbo pri velikosti ladij za različne dele reke.
V tem pogledu bo pomembno tudi vprašanje, ki je bilo že večkrat omenjeno, in sicer "upravljanje na več ravneh". V zvezi s tem smo v položaju, ko lahko nekaj preskusimo, kar je pristop, ki ga nameravamo precej odločno uvesti v prihajajočem programskem obdobju, poskus za resnično vključevanje vseh strani družbe v razvoj, predvsem pa v izvajanje te strategije. V zvezi s tem sem povsem istega mnenja kot gospa Kadenbach in drugi. Obstaja neverjeten zanos, ki ga moramo usmeriti - povezati, če želite -, da bi ustvarili ustrezno dodano vrednost. Opazimo lahko, da med prebivalstvom vladata resnična vnema in strast.
Zdaj moramo skupaj uresničiti, kar smo že obljubili. V zvezi s tem lahko le še enkrat pozovem, da v praksi izvedemo ukrepe, ki smo jih skupaj predvideli. Predvsem pa želim še enkrat poudariti, da je načeloma dovolj denarja, predvsem za zdaj. Izkoristiti moramo denar, ki je na voljo za zagotavljanje ustrezne dodane vrednosti za Donavo in državljane, vseh 115 milijonov, ki živijo vzdolž te reke.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 17. februarja 2011.
Pisne izjave (člen 149)
János Áder
v pisni obliki. - (HU) V znanosti že dolgo velja oguljen pregovor, da obstajajo trije glavni strateški zakladi, za katere so se ljudje pripravljeni tudi spopasti. Ti zakladi so nafta, hrana in zaloge pitne vode. V Evropi je Donava reka z največjimi zalogami sveže pitne vode. Vse njene druge prednosti - od prometa do proizvodnje elektrike - so lahko le drugotnega pomena glede na pomembnost vode kot strateške dobrine. Kot sem poudaril v številnih govorih v Parlamentu, mora biti po mojem mnenju strategija za Podonavje predvsem sredstvo za zaščito zalog pitne vode. Moje stališče o tem se ujema s prizadevanji EU, namenjenimi zagotavljanju skladnosti z zahtevami Evropske unije o kakovosti vode, ki so določene v okvirni direktivi o vodah. Prepričan sem, da morajo biti koncesije glavna prednostna naloga, če bo pri izvajanju strategije v praksi prišlo do morebitnih navzkrižij med interesi zaščite vodnih virov in proizvodnje energije, ali med interesi zaščite vodnih virov in celinskega ladijskega prometa. Glede na vse to sem presenečen, da sporočilo Komisije vključuje posebne cilje v sklopu razvoja ladijskega prometa na Donavi, ki predvideva, da mora biti skozi celo leto globina reke za plovila 2,5 m. Ta pogoj je nenavaden predvsem zaradi tega, ker ga, kolikor vem, niso odobrili niti madžarski strokovnjaki za vode niti njihovi avstrijski in nemški kolegi.
Iosif Matula
Donava je že dolgo naravna meja med državami in regijami, hkrati pa je perspektiven vir energije in premalo izrabljena za promet. Strategija za Podonavje temelji na načelu odpravljanja teh notranjih ovir, dokler ne bodo povsem izginile, pri tem pa naj bi se izboljšalo sodelovanje med državami, ki mejijo na to reko. Vodno območje Donave je hrbtenica trajnostne makroregionalne ureditve. Evropska strategija na tem področju je osredotočena na skupnosti, regije in evropske države in usklajuje njihove potrebe glede gospodarskega, socialnega in kulturnega razvoja, hkrati pa je skladna z okoljskimi standardi naravnega habitata Donave. Celostni razvoj te makroregije bo pomagal pri zmanjševanju razlik med regijami in uresničevanju cilja EU o ozemeljski koheziji. Strategija bo zagotavljala platformo za krepitev partnerstev med oblastmi na različnih ravneh ter med oblastmi, zasebnim sektorjem in civilno družbo. Če ne bodo posebej vključeni vsi omenjeni akterji, bo izvajanje tako celovite in zapletene strukture, kot je strategija za Podonavje, še naprej le želja. Razvoj regionalnega energetskega trga je še eno interesno področje držav, ki mejijo na Donavo. Strateška povezanost med sosednjimi državami bo pozitivno vplivala na varnost preskrbe z energijo in varstvo okolja, pri tem pa ne smemo pozabiti na vir trajnostne energije, ki jo ponuja makroregija Podonavja.
Andreas Mölzer
Donava je življenjska črta, za katero se zdi, da je kljub zbliževanju Evrope še naprej ločevalna ovira, pri čemer pa je Podonavje še posebej zaprto kulturno območje od Passaua do Črnega morja. Strategija za Podonavje naj bi izboljšala izrabo reke, ki teče skozi osem držav članic EU in šest drugih držav, kot prometne poti, kar bo verjetno vključevalo poglabljanje plovnih kanalov. Poleg tega strategija za Podonavje vključuje tudi področje energije, ki bi lahko v nekaterih okoliščinah vključevalo tudi širjenje hidroelektrarn. Strategija naj bi pomembno spodbudila tudi gospodarstvo. Upajmo, da bo strategija za Podonavje, ki je nov glavni projekt EU, dobila opazno in oprijemljivo vsebino. Koliko življenja bomo vdahnili temu projektu, bo vsekakor med drugim odvisno tudi od načina reševanja neskladij med cilji za varstvo okolja in povezovanjem Podonavja ter od tega, ali bo Donava zadosten skupni imenovalec za izvajanje tega ogromnega projekta. Področje uporabe strategije za Podonavje ne bo omejeno le na upoštevanje okoljskih vidikov, da bi tako preprečili dodatno uničevanje ekosistemov Donave. Zelo dobrodošlo bi bilo, če bi sodelovanje s Hrvaško, kot del strategije za Podonavje, prineslo napredek v zvezi z zahtevki za povračilo vseh Donavskih Švabov, ki so bili razseljeni po prvi svetovni vojni.
Georgios Stavrakakis
Strategija za Podonavje je pozitiven dokaz, kako pomemben je "celostni pristop" k razvoju območij, ki se srečujejo s skupnimi izzivi, izzivi, ki se ne končajo na mejah EU in ki zahtevajo skupno ukrepanje, če jih želimo učinkovito obravnavati. Z usklajevanjem politik, mehanizmov financiranja in agencij, vpletenih na različnih ravneh upravljanja, bomo lahko oblikovali celostne odgovore na vrsto izzivov: neizkoriščen potencial ladijskega prometa po reki, pomanjkanje cestnih in železniških povezav in obremenitve okolja. Prav tako moramo poskrbeti, da se bo strategija za Podonavje kar se da hitro in učinkovito izvedla. Ta strategija in strategija za baltsko regijo bosta poskusna projekta, z njima pa bomo dobili najboljše metode in mehanizme za njuno uporabo pri drugih "makroregijah". Izzivi, ki jih mora obravnavati strategija za Podonavje, so tudi v drugih, širših, geografskih regijah, kot sta Balkan in Jadransko morje. Ni mi treba omenjati posledic, ki naj bi jih imele podnebne spremembe na ta območja, in njihovega potenciala z vidika razvoja zelenega gospodarstva, prometa in virov obnovljive energije. Evropska komisija se mora odzvati na te izzive s sprejetjem podobnih "makroregionalnih strategij".
Csanád Szegedi
Jobbik, gibanje za boljšo Madžarsko, meni, da je pomembno in potrebno, da čim prej začnemo z izvajanjem strategije za Podonavje. Vendar pa sta kot vedno tudi zdaj največji težavi preglednost in financiranje. Odobrena pomoč, dodeljena iz kohezijskega sklada in iz programov regionalnega sodelovanja, mora doseči lokalno raven. Sedanje razlike med regijami bomo lahko odpravili le z izvajanjem dobro premišljene in pregledne strategije, s katero bodo neporabljena sredstva učinkovito porazdeljena in bodo zagotavljala neposredno pomoč lokalnim podjetnikom in naložbam. Države, ki želijo postati članice, kot je Hrvaška in pozneje Srbija, bodo prav tako partnerice v Podonavju. Zato mora strategija namenjati veliko večji poudarek čezmejnemu sodelovanju in vlogi novih držav članic.
