Revize sdělení o vysílání - státní podpora veřejnoprávnímu vysílání (rozprava)
Předsedající
- Dalším bodem je ústní otázka, kterou Komisi položil pan Visser, pan Belet a paní Hieronymiová jménem Výboru pro kulturu a vzdělávání ohledně revize sdělení o vysílání - státní podpoře veřejnoprávnímu vysílání - B6-0495/2008).
Cornelis Visser
autor. - (NL) Paní předsedající, paní komisařko, je politováníhodné, že paní Kroesové nehoda zabránila v tom, aby zde mohla být dnes večer. Rád bych využil této příležitosti a vyjádřil své upřímné přání, aby se brzy zotavila. Politicky však zásadně protestuji proti tomu, aby zasahovala do národního veřejnoprávního vysílání.
Minulý týden ve čtvrtek jsem společně s paní Hieronymiovou a panem Beletem uspořádal slyšení pro skupinu Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů o sdělení Komise o veřejnoprávním vysílání. Mohu vám říci, že zájem ze strany tohoto odvětví a členských států byl značný. I generální ředitelství pro hospodářskou soutěž se zúčastnilo ve velkém počtu. Toto téma je zjevně považováno za významné v jejich programu činnosti Generální ředitel pro hospodářskou soutěž byl přítomen celé dopoledne jako člen grémia.
Paní předsedající, návrh Komise revidující pravidla pro veřejnoprávní vysílání je v jeho současné podobě nepřijatelný. Veřejnoprávní stanice hrají kriticky důležitou úlohu v ochraně kulturní různorodosti, jazykové různorodosti a mediální plurality. Zásadně nesouhlasím s plány Komise. Za prvé si musíme uvědomit, že veřejnoprávní korporace jsou národní rezervací a že v důsledku toho by měly jejich politiku určovat vnitrostátní orgány, a nikoli Evropská komise. To je také jasně zakotveno v protokolu o veřejnoprávním vysílání v Amsterodamské smlouvě. Členské státy zakládají a financují veřejnoprávní stanice tak, jak to považují za vhodné. Plány paní komisařky Kroesové vážným způsobem narušují zásadu subsidiarity a svobodu pohybu členských států a nahrazují je evropským zasahováním. Jsem velmi překvapen tím, že se jako liberální komisařka rozhodla pro tuto cestu.
Za druhé mám obavy z návrhu zavést průzkum trhu, který by byl prováděn předem nezávislým dohlížitelem. Tím by komerční stanice získaly značně cenné informace. To je to, co chceme? Průzkum trhu nevyhnutelně zvýší rozsah administrativní práce. Je velkou otázkou, zda si menší stanice budou moci dovolit najmout další pracovní sílu, a kdo uhradí dodatečné náklady s tím spojené? Měly by tento účet zaplatit stanice? Nebo snad daňoví poplatníci? Tato iniciativa není v malých členských státech realizovatelná. Navíc je tento průzkum velmi podrobný; tento návrh je nedostatečně flexibilní. V důsledku toho již nebudou moci členské státy přijímat politiku a postupy, které by navazovaly na jejich vnitrostátní systémy. Navíc je velkou otázkou, zda to, že bude dopad na trh vyhodnocen a že budou nové služby posouzeny veřejností předem, neposkytne komerčním konkurentům příliš velký náskok.
Za třetí mi tento návrh dělá starosti z toho důvodu, že systémy veřejnoprávního vysílání nejsou v každém členském státě uspořádány přesně stejným způsobem. Jsou zde technické rozdíly, stejně jako rozdíly ve vysílacích systémech, organizaci a rozsahu. Také existují rozdíly z hlediska jazyka a kultury. "Univerzální" pravidlo, které je navrhováno v této zprávě, v tomto případě jistě nefunguje. Tento návrh toto nijak nebere v úvahu.
Nyní, když jsem vyjádřil své obavy, chtěl bych stručně popsat, co se dělo na slyšení skupiny PPE-DE minulý týden ve čtvrtek, kde byl postoj Komise velmi pozitivní. Komise připustila, že jsou tyto návrhy pravděpodobně příliš podrobné a že je zapotřebí jejich znění zredigovat. Generální ředitel mne informoval, že je možné odložit konečné znění sdělení až do 5. března, což je den, kdy bude na toto téma pořádat druhé slyšení Výbor pro kulturu, sdělovací prostředky a sport. Generální ředitel řekl, že po tomto slyšení možná bude muset Komise vypracovat novou verzi na základě těchto nových informací, než tento materiál předloží jako sdělení v konečném znění. To byl výborný výsledek.
Jistě pochopíte, paní předsedající, že jsem těmito sliby příjemně překvapen. Koneckonců to znamená, že Komise otevírá své oči a je připravena naslouchat hlasu tohoto sektoru, členských států a Parlamentu. Výborně.
Rád bych Komisi položil ještě několik dalších otázek. Za prvé, bude Komise trvat na tomto podrobném průzkumu trhu, předem prováděném nezávislým dohlížitelem - což je otázka, kterou možná můžete předat paní komisařce Kroesové -, respektive je Komise připravena opustit tuto představu nezávislého dohlížitele a tohoto předem prováděného průzkumu trhu nebo trvá na tom, aby toto zůstalo zachováno?
Za druhé, jak může být zaručena technologická nestrannost? Nevyplývá snad z návrhu, že je rozlišováno mezi současnými službami veřejnoprávních rozhlasových a televizních stanic a novými mediálními službami?
Za třetí, ještě k poznámce generálního ředitele pro hospodářskou soutěž, je Komise připravena na základě nových informací vypracovat nový návrh?
Za čtvrté, co hodlá Komise učinit ohledně rozsudku soudu první instance v případu dánské stanice TV2? Zahrne jej do svého nového návrhu? Pokud ne, jak bude tento rozsudek uplatněn?
Moje poslední otázka zní: je Komise připravena zapojit Parlament do následného postupu a očekávat další diskusi s Parlamentem?
Doufám ve výbornou spolupráci mezi Evropským parlamentem, Evropskou komisí a členskými státy, ze které vzejde konečné znění tohoto sdělení.
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Paní předsedající, jak již bylo řečeno, má kolegyně paní Kroesová měla malou nehodu a z tohoto důvodu zde nemůže být s námi.
Dne 4. listopadu 2008 Komise uveřejnila, za účelem konzultace do 15. ledna, návrh nového sdělení o rozhlasovém a televizním vysílání. Proces rozsáhlé konzultace bereme vážně. Parlamentní výbor pro kulturu a vzdělávání má naplánované slyšení na 5. března a jak již bylo řečeno, skupina PPE-DE již takovéto slyšení uspořádala ve čtvrtek minulý týden v přítomnosti generálního ředitele pro hospodářskou soutěž, Philipa Loweho.
Tento dialog mezi Komisí a Parlamentem je důležitý. Jsme připraveni naslouchat a odpovídat na vaše otázky. Také víme, že Parlament v září 2008 souhlasil s tím, že by měla být veřejnoprávním stanicím poskytována státní dotace, aby mohly plnit svoji funkci v dynamickém prostředí, a že by nemělo být využíváno veřejného financování z důvodů politické nebo ekonomické výhodnosti. To se shoduje s našimi názory; důležité je veřejnoprávní i soukromé vysílání. Duální systém vysílání je odpovědí pro mediální scénu Evropy, která musí být chráněna ve všech platformách.
Návrh sdělení o rozhlasovém a televizním vysílání se proto snaží upevnit argument Komise pro státní dotaci, který je uplatňován od přijetí stávajícího sdělení z roku 2001. Tento návrh zajišťuje, aby naše pravidla odrážela rychle se měnící nové mediální prostředí. Účelem modernizace tohoto sdělení je zvýšit transparentnost a právní jistotu. Tento návrh sdělení vyjasňuje, že veřejnoprávní stanice budou poskytovat audiovizuální služby na všech mediálních platformách a zároveň budou ponechávat soukromým provozovatelům dostatečnou motivaci k tomu, aby zůstali na trhu. To je zajištěno takzvaným amsterodamským testem, který vyvažuje hodnotu a negativa státem financovaných mediálních služeb na vnitrostátní úrovni.
Proč máme tyto testy? Protože když máme tyto testy na vnitrostátní úrovni, pomáhá to vyhnout se zásahu Komise. Komise ve stále větší míře dostává stížnosti na hraniční případy, kdy aktivita veřejnoprávního sdělovacího prostředku možná nemá žádnou jednoznačnou hodnotu pro občany, ale kdy se zdá být tržní dopad značný. Komise se však domnívá, že opakované zásahy v tomto sektoru by nebyly v souladu s duchem subsidiarity. Proto chceme, aby členské státy sdílely odpovědnost Komise za regulaci tržního dopadu státem financovaných mediálních služeb.
Amsterodamský test zajistí, aby nové mediální služby veřejnoprávních stanic uspokojovaly společenské, demokratické a kulturní potřeby diváků a posluchačů a aby byly zároveň na minimum omezeny vedlejší škody způsobené soukromým provozovatelům v souvislosti se státní dotací. Nemůžeme souhlasit s tím, že by byl amsterodamský test spojený s nezdůvodnitelnou administrativní zátěží. Samozřejmě že jakýkoli test vyžaduje práci, avšak to minimální úsilí, které vyžadujeme, je přiměřené a nezbytné. Za prvé se předpokládá, že se tento test bude provádět pouze pro důležité a skutečně nové služby, a v tomto ohledu náš návrh ponechává členským státům velký prostor pro samostatné rozhodování. Každý členský stát se může rozhodnout, kdy je testování nové audiovizuální služby skutečně žádoucí. Za druhé tento návrh zprošťuje pilotní projekty povinnosti projít tímto testem. Veřejnoprávní stanice tudíž mohou nadále experimentovat s novými médii bez jakýchkoli předběžných testů. Za třetí tento návrh ponechává členským státům plnou svobodu ve výběru jejich příslušných postupů a institucí, které k testu využijí. A nakonec stojí také za zmínku, že menší členské státy, například Belgie a Irsko, takovéto testy již provádějí. Řešení nalezená v těchto zemích jsou úměrná dostupným zdrojům. Protože je tento test dosti široký, není zde také žádná možnost porušení redakční svobody. Tento test pouze požaduje, aby určitá veřejnoprávní mediální služba uspokojovala společenské, demokratické a kulturní potřeby společnosti a aby byl její dopad na trh úměrný. Pro ochranu redakční nezávislosti v návrhu také otevíráme možnost, že za určitých podmínek je test prováděn samotnou veřejnoprávní stanicí.
Souhrnně bych řekla, že amsterodamský test by měl být považován spíše za příležitost než za hrozbu. Pomůže zachovávat mediální pluralitu v novém mediálním prostředí tím, že bude chránit spravedlivost a jistotu pro komerční sdělovací prostředky, včetně internetových novin, i pro naše výborné veřejnoprávní sdělovací prostředky.
Ivo Belet
jménem skupiny PPE-DE. - (NL) Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, dobrý večer, nejprve bych vás chtěl požádat, zda byste mohla předat mé pozdravy paní Kroesové. Doufám, že se brzy zotaví, neboť jak jsme vyrozuměli, uklouzla na kluzkém povrchu. Doufáme, samozřejmě, že tu s námi paní Kroesová bude co nejdříve.
Samozřejmě s vámi, paní komisařko, souhlasíme, že vy jako Komise zaručujete nyní i v budoucnu rovné podmínky pro všechny hráče v audiovizuální oblasti, a sice pro veřejnoprávní a soukromé stanice. Toto je zásadně důležité pro vyváženou nabídku a také je to prospěšné pro kvalitu.
Avšak to, co nyní Komise předložila, se od tohoto z různých důvodů diametrálně liší, jak již dal pan Visser zcela jasně najevo. Rád bych začal krátkou poznámkou, paní komisařko, k tomu, co jste před okamžikem řekla. Tento průzkum trhu, který navrhujete, je již prováděn v Belgii i v dalších zemích. Víte, do určité míry je to pravda, avšak ne zcela. Tento průzkum trhu neboli analýza dopadu je skutečně již do určité míry prováděna samotnými stanicemi, kromě jiných subjektů, avšak nikoli takovými způsoby, jaké jsou stanoveny v návrhu Komise, který vypadá poněkud jinak.
Rád bych vám sdělil své výhrady k vašemu návrhu. Mou hlavní námitkou je to, že je v rozporu s Lisabonskou strategií. Dnes je tomu tak, že v mnoha členských státech jsou to právě veřejnoprávní stanice, které přinášejí a podporují inovaci v oblasti sdělovacích prostředků. Takto by to samozřejmě mělo zůstat. Podle mého názoru se posunujeme nesprávným směrem charakterizovaným poučovacím administrativním postojem, který brzdí inovaci. Vytváření nových platforem - zejména v digitálním kontextu - na širokopásmovém přenosu, na internetu a podobně stojí velké množství prostředků. Investice tohoto druhu lze ideálně rozložit do co největší šíře a provádět vývoj na základě spolupráce. Soukromé a veřejnoprávní stanice pak mohou nabízet obsah na společné platformě, a právě v oblasti obsahu by měla říci své slovo konkurence tak, aby z toho měl zákazník maximální prospěch.
Nechápejte nás však špatně. Stoprocentně podporujeme vyvážené konkurenční vztahy mezi veřejnoprávními a soukromými stanicemi. Měl by existovat prostor pro oba druhy stanic, aby mohly poskytovat kvalitní obsah. V této souvislosti je zjevné, že veřejnoprávní stanice by se měly zodpovídat ze státních prostředků, které utrácejí a se kterými pracují, přestože jsme přesvědčeni, že existují lepší způsoby, jak toto zařídit. V této souvislosti bychom poukázali na příklad britské BBC, kde byla navržena spojenectví mezi různými partnery v oblasti vývoje, výroby a distribuce. Podle mne je to dobrý příklad a dovolil bych si vyzvat Komisi, aby začala uvažovat společně s námi tímto směrem.
Katerina Batzeli
jménem skupiny PSE. - (EL) Pane předsedající, paní komisařko, revize základních pravidel pro státní podporu veřejnoprávního vysílání, předložená francouzským předsednictvím, je velice aktuální debatou jak uvnitř mnoha členských států, tak z hlediska pozice masových sdělovacích prostředků na evropské a mezinárodní úrovni.
Revize telekomunikačního balíčku, který v podstatě restrukturalizuje způsob přidělování rozhlasových frekvencí a kritéria pro toto přidělování na evropské úrovni, však současně ukázala, že pravidla upravující financování rozhlasových a televizních služeb mají nyní zásadní význam pro budoucí regulaci nebo deregulaci služeb týkajících se informační společnosti, inovace a služeb, které jsou předmětem veřejného a hospodářského zájmu. To je v zásadě ona politická otázka, kterou musíme vyřešit.
Je jasné, že se debata o státní dotaci zaměřuje zejména na takzvané veřejnoprávní stanice, jak jsou definovány jednotlivými členskými státy, vzhledem ke v zásadě minimálním prostředkům, které mají k dispozici, a především vzhledem k důležité úloze poskytovat službu veřejnosti, která je jim přidělena. Významná úloha rozhlasových a televizních stanic je zmíněna v Úmluvě UNESCO, v Amsterodamském protokolu a ve sdělení Komise z roku 2001. Jinými slovy, již zde existuje platforma, na které je úloha veřejnoprávních masových sdělovacích prostředků jasně definována.
Byla však otevřena složka týkající se debaty o státní dotaci a my musíme vzít v úvahu určité nové okolnosti, jak jste uvedla, a určité kroky, které jsou podnikány buď vědomě či nevědomě, v důsledku zmatku, který často existuje mezi státními a soukromými subjekty.
Ráda bych zmínila určité body: za prvé by otázka definice mandátu pro veřejnoprávní službu neměla být zaměňována s otázkou mechanismu financování zvoleného pro poskytování těchto služeb. Zatímco veřejnoprávní televize může provozovat komerční aktivity - například prodávat reklamní čas - s cílem získat příjmy, toto bylo některými vládami, například francouzskou vládou, odsuzováno, a tato možnost je rušena na základě vnitrostátní legislativy.
Na druhé straně hrají důležitou úlohu také komerční stanice, které jsou povinny poskytovat služby veřejnosti. Koexistence soukromých a veřejnoprávních poskytovatelů služeb je základním prvkem evropského trhu.
Ráda bych uzavřela svůj projev jedním dalším bodem: předběžné postupy navrhované Komisí pro zkoumání státní dotace by nás měly znepokojovat, ne proto, že je pozastavována nebo odstraňována subsidiarita, avšak měli bychom se zajímat o to, zda jsou slučitelné s podmínkami státní dotace.
Závěrem bych chtěla podotknout, že otázka vnitrostátní dotace rozhlasovým stanicím a masovým sdělovacím prostředkům by měla být zkoumána v rámci mezinárodních vztahů, protože evropské organizace musí konkurovat mezinárodním gigantům a přísná legislativa poškodí evropské úspěchy a acquis communautaire.
Ignasi Guardans Cambó
jménem skupiny ALDE. - (ES) Pane předsedající, pokusím se být stručný a samozřejmě musím začít tím, že zasílám srdečný pozdrav paní komisařce Kroesové v naději, že se zotaví ze své nehody. Přinejmenším zde u vchodu do budovy bylo nasypáno hodně soli, ale vidím, že na jiných místech dostatek soli nebyl.
Rozprava, kterou zde vedeme, je nesmírně důležitá, a proto je v konečném důsledku jejím základním cílem žádat, vyžadovat, aby Komise do záležitosti zapojila Parlament. To je důvod naší debaty: ne to zde ukončit, ale spíše zajistit, abychom zde předtím, než bude sdělení Komise oficiálně přijato, vedli skutečně rozpravu a abychom do věci byli všichni zapojeni.
Proč? Protože zde nejde pouze o náš model televizního vysílání; ohroženo je mnohem víc, protože televizní stanice nejsou - jak všichni víme a jak jsme si byli dobře vědomi v naší rozpravě o směrnici o audiovizuálních mediálních službách - takové, jaké bývaly; ve skutečnosti zpracovávají obsah, který dodávají prostřednictvím lineární nebo nelineární platformy, a v obou oblastech probíhá mezi vším dokonalá interakce. Proto již není na místě hovořit o veřejnoprávním vysílání tak, jako kdyby se tato rozprava konala v 70. nebo 80. letech 20. století.
Na druhé straně je jasné, že tato debata musí proběhnout, protože ne všechno, co je dnes označováno za veřejnoprávní službu, je skutečně veřejnoprávní službou, a ne vždy je smysluplné používat státní peníze na to, co se státními penězi některé televizní společnosti dělají. Avšak současně - a to je, domnívám se, jádro našich obav a podle mých informací je to také jádro obav některých mých kolegů poslanců - jsou veřejnoprávní televizní stanice naprosto nezbytné pro ochranu naší kulturní a jazykové různorodosti a v konečném důsledku pro stmelování naší společnosti, protože teoreticky usilují o něco více než jen o přímý zisk.
Finanční rovnováha proto musí být chráněna. Musíme hledat nové modely financování; měli bychom být kreativní a otevřít tuto debatu, avšak nemůžeme to udělat takovým způsobem, že bychom riskovali něco, co je tak životně důležité pro naši společnost - a sice naše současné veřejnoprávní televizní stanice.
Helga Trüpel
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, Barrosova komise vyhlásila odstranění přílišné evropské regulace za jeden ze svých hlavních politických cílů. Z návrhů, které předkládáte nyní, získáváme dojem, že vy ve skutečnosti podporujete nadměrnou regulaci. Ze slyšení, které minulý týden uspořádala skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů, jasně vyplynulo, že existují vážné pochybnosti ohledně toho, jak moc nyní zasahujete do kompetencí členských států. To, co je nyní na stole, zapáchá přílišnou regulací, a to nemůžeme schvalovat.
Je správné, že musíme nalézt rovnováhu mezi možnostmi rozvoje veřejnoprávních a soukromých rozhlasových a televizních služeb. Znamená to však také - zejména v digitální éře -, že veřejnoprávní vysílání, které je synonymem pro kvalitu, kulturní různorodost, kulturní a společenskou soudržnost, musí mít v digitální éře možnost rozvoje. Požadujeme to v rámci Lisabonské strategie. Pokud bude veřejnoprávnímu vysílání odepřena tato možnost, přemění se v dinosaura. V takovém případě nebude schopno se dobře rozvíjet.
Pokud jde o naši ekonomickou a finanční krizi, všichni jsme dospěli k závěru, že trhy musí být regulovány. Sociální a ekologická regulace nepředstavuje stanovisko namířené proti trhům, nýbrž stanovisko ve prospěch spravedlivých trhů - a to znamená regulovaných trhů. Pokud chceme být úspěšní v digitálním světě, tak totéž platí pro vztah, v němž je soukromý sektor i státní sektor schopen budoucího rozvoje.
Erik Meijer
jménem skupiny GUE/NGL. - (NL) Pane předsedající, veřejnoprávní vysílání má již 80 let za úkol informovat veřejnost v tom nejširším možném smyslu. Tato služba může přežít za použití veřejných finančních prostředků, které mohou být vybírány prostřednictvím samostatné daně z rozhlasu a televize a které mohou být doplněny členskými příspěvky rozhlasovým či televizním stanicím, jak tomu je v Nizozemsku již dlouhou dobu.
Současně byly v posledních letech veřejnoprávní stanice vyzývány, aby si vydělávaly své vlastní peníze. Tohoto je dosahováno nejen prodejem reklamního času, ale také tím, že je velká část informačního materiálu sbíraného rozhlasovou či televizní stanicí poskytována k dispozici v podobě audio nebo video materiálu. Očekává se, že v důsledku toho se budou diváci a posluchači cítit úžeji spojeni, budou zasaženy nové cílové skupiny a státní náklady budou omezeny. Tento úkol, jehož rozsah v průběhu let vzrostl, nepředstavuje žádné problémy, pokud se komerční stanice necítí být tím nepříznivě dotčeny.
Z hlediska komerčních stanic mohou být mnohem starší veřejnoprávní stanice považovány za konkurenty, kterým je poskytována významná výhoda, neboť vybírají finanční prostředky v podobě peněz daňových poplatníků. Otázkou nyní je, zda by právo veřejnoprávních stanic nemělo být nadále odvozováno v první řadě z jejich užitečnosti pro společnost jako celek, nýbrž z možné deformace hospodářské soutěže ve vztahu ke komerčním stanicí. Vzhledem k tomu, že se veřejné a soukromé zájmy již nekříží, Evropská komise je konfrontována s protichůdnými požadavky.
Budoucnost veřejnoprávních stanic bude ohrožena, pokud bude jejich manévrovací prostor omezen ve prospěch prostoru komerčních stanic pro vytváření zisku. Situace bude ještě horší, pokud toto bude provedeno bez účasti tohoto Parlamentu a bez ohledu na výslovné námitky 19 ze 27 vlád členských států.
V posledních letech jsem požádal Komisi již mnohokrát, aby zanechala tohoto smrtícího plánu. Zdá se mi to být jediné možné řešení, vzhledem k současným všeobecným obavám. Navíc toto je záležitost, která spadá do kompetence členských států, ne Evropské unie. Podporuji otázky a stanovisko vyslovené panem Visserem a ostatními řečníky.
Manolis Mavrommatis
(EL) Pane předsedající, paní komisařko, jak zdůraznili mí kolegové poslanci, kteří podepsali ústní otázku, a jak ctihodní řečníci podrobněji uvedli na veřejném slyšení v Bruselu minulý týden, musíme všichni hledět na veřejnoprávní televizi jako na sdělovací prostředek pro poskytování takové služby našim občanům, která se bude do velké míry shodovat s povinností tento sdělovací prostředek provozovat.
Veřejný dialog, nezávislý dohlížecí orgán a různorodost pořadů v souladu s historií a kulturou jednotlivých členských států musí být chráněny po rozvoji nových technologií i po příchodu velkého množství společností, které každý den vznikají.
V rámci zdravé hospodářské soutěže musí Komise podporovat nové způsoby ochrany veřejného zájmu a veřejnoprávního vysílání.
Zejména je zapotřebí ujasnit definici veřejného poslání rozhlasových a televizních stanic; potřebujeme lepší vyhodnocení státní dotace, avšak také, co se týče pravidla transparentnosti, nesmíme na členské státy a veřejnoprávní stanice klást nesmyslná administrativní a finanční břemena v souvislosti s vyhodnocením prováděným předem Komisí.
V novém prostředí hromadných sdělovacích prostředků je také zapotřebí přijmout účinnější kontrolní mechanismy. Dále, vzhledem k tomu, že veřejnoprávní stanice hrají rozhodující úlohu v kulturní a jazykové různorodosti, všechny tyto sdělovací prostředky, stejně jako veřejné korporace a veřejnoprávní televize, jsou povinny poskytovat kvalitní pořady a zároveň v rámci konkurence s ostatními podobnými subjekty musí být schopny reagovat pozitivně na výzvy současné doby vysíláním událostí, které jsou předmětem celosvětového zájmu, například vysíláním Olympijských her, Světového poháru a tak podobně. Naneštěstí toto je v dnešní době něco, čemu brání jednoduše ta skutečnost, že vzhledem k tomu, že soukromé společnosti mají více peněz, tak veřejnoprávní televize si takovéto aktivity nemůže dovolit. V důsledku toho nebudou moci občané tyto události, stejně jako i další pořady, sledovat.
Závěrem bych rád poukázal na to, že to, co je v současné době dostupné na trhu, stejně jako zájem komerčních sdělovacích prostředků na stanovení rozsahu kompetencí a aktivit veřejnoprávních stanic, není zároveň prospěšné obecnějšímu zájmu, samozřejmě až na několik málo výjimek, a Komise musí vzít tuto skutečnost důkladně v úvahu.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Pane předsedající, paní komisařko, ráda bych také popřála paní Kroesové rychlé uzdravení.
Ráda bych pronesla několik obecných poznámek k revizi sdělení o vysílání. Za prvé bych chtěla říci, že považuji tuto revizi iniciovanou Komisí za pozitivní, pokud umožní přizpůsobit obsah sdělení z roku 2001 změnám, k nimž došlo v oblasti techniky a v právu Společenství.
Dále si uchovává hlavní směr sdělení z roku 2001, které uznávalo nezbytnou úlohu veřejnoprávního rozhlasového a televizního vysílání v zaručování demokracie a plurality. V podstatě zde hovořím o zásadách, podle nichž by členské státy měly definovat a vymezovat nabídku a obsah veřejnoprávních koncesí získaných příslušnými veřejnoprávními subjekty a podle nichž by měly mít svobodu vybrat si model financování a tím se vyhnout jakýmkoli deformacím svobodné hospodářské soutěže.
Dále by měla být licence přidělena konkrétní korporaci nebo skupině na základě oficiálního usnesení a měl by zde existovat externí, nezávislý dohled na touto koncesí; v tomto bodě chci zdůraznit životně důležitou úlohu regulačních orgánů pro audiovizuální odvětví.
Pokud jde o nejvýznamnější dodatky k návrhu, vítám předem prováděné kontroly, jejichž předmětem by bylo poskytování nových služeb veřejnoprávními stanicemi, avšak pouze tehdy, pokud bude zachována dostatečná flexibilita tak, aby mohly být tyto kontroly přizpůsobeny institucionálnímu modelu každého státu a aby mohly být zaváděny postupně.
Závěrem bych chtěla vyslovit přesvědčení, že musí být velmi pečlivě vyhodnocena možnost, že určité služby, které spadají do působnosti poskytování veřejnoprávního audiovizuálního vysílání, mohou být předmětem platby nebo hodnotného protiplnění ze strany občanů, kteří jej využívají, se zohledněním bezplatného a všeobecného charakteru tradičního veřejnoprávního audiovizuálního vysílání a rizik vyloučení, která mohou vzniknout, pokud by tato metoda financování byla akceptována. Doufám, že Komise vezme tyto připomínky v úvahu.
Ieke van den Burg
Pane předsedající, je jasné, že zde jde o napětí mezi veřejným zájmem a jeho úlohou ve společnosti na jedné straně a dopadem na korektní hospodářskou soutěž a fungování vnitřního trhu na straně druhé. Hranice mezi veřejnoprávním vysíláním a soukromým vysíláním, avšak i jinými sdělovacími prostředky, se stále více stírají a toto je konkrétně případ, kdy jde o nová média jako je internet, iPody, SMS atd.
Jak již někteří uvedli, veřejnoprávní stanice je často hlavním průkopníkem v inovaci služeb, avšak je jasné, že toto je dopad, který je přeshraniční a který jde napříč mediálními sektory. Proto je důležité, aby byl soulad mezi sdělením o rozhlasovém a televizním vysílání a obecným rámcem služeb obecného hospodářského zájmu. Toto je důležitá otázka, kterou jsme se zabývali v Hospodářském a měnovém výboru tohoto Parlamentu. Konkrétně poslanci za skupinu PSE v tomto výboru zdůraznili, že je důležité vytvořit větší právní jistotu pro služby obecného hospodářského zájmu, a byli bychom rádi, kdyby bylo o rámcové směrnici a právních předpisech v tomto odvětví rozhodnuto na politické úrovni.
Konzultace o návrhu sdělení, který je nyní před námi a který předložila Komise, lze připomínkovat do 15. ledna a je důležité vyslat opět jasný signál, že tento horizontálnější obecný rámec by byl důležitým nástrojem pro zasazení diskusí, jako je tato diskuse o veřejnoprávním vysílání, do širšího kontextu.
Je důležité podívat se na to, kdo o pravidlech rozhoduje a jaká vyváženost existuje v pravidlech mezi tržními zájmy a veřejnými zájmy. Mám jednoznačný pocit, že průzkum trhu zmíněný ve sdělení by měl upřednostňovat tržní a komerční hlediska před veřejnoprávními hledisky. To bylo naším úmyslem v souvislosti s novými horizontálními pravidly o službách obecného hospodářského zájmu.
Jsem trochu překvapena, že skupina PPE-DE se nyní tolik zaměřuje na tyto konkrétní záležitosti, zatímco dosti váhala s podporou naší žádosti o obecnější rámec. Zde je jasný příklad - také v tomto případě rozhlasového a televizního vysílání - toho, že pokud nemáte zavedený širší jasný rámec, který klade větší důraz a poskytuje převahu aspektům veřejného zájmu, bude v tomto druhu debaty vždy dominovat tržní zájem.
Ráda bych využila této příležitosti a zopakovala naši žádost o tento rámec pro službu obecného hospodářského zájmu, který by horizontálně obnovil vyváženost mezi těmito zájmy ve prospěch veřejného zájmu.
Emine Bozkurt
(NL) Pane předsedající, veřejnoprávní vysílání je v Evropě, srdci demokracie, synonymem pro pluralitu, různorodost, kulturní různorodost - to jsem si nevymyslela, Komise to může potvrdit - a veřejnoprávní stanice mají celonárodní význam. Nyní se chystají plány pro zavedení průzkumu trhu, který má být prováděn předem, zejména pro nové mediální aktivity. Nemyslím si, že je to dobrý nápad, protože Brusel by neměl předem diktovat, jak by si měly členské státy uspořádat své veřejné služby. To, jak je veřejný zájem naplňován, by mělo být podle mého názoru hodnoceno na vnitrostátní úrovni a k tomu účelu není zapotřebí žádného povinného průzkumu trhu.
Ráda bych také řekla několik málo slov o byrokracii. Přestože jsem pro důkladnou kontrolu věcí, měli bychom dbát na to, abychom neskončili s větším množstvím pravidel a s většími náklady pro různé členské státy.
Navíc, pokud jde o nabídku, myslím si, že bychom neměli rozlišovat mezi starými a novými službami, protože v praxi jsou hranice mezi těmito dvěma druhy nejednoznačné. Není to případ buď a nebo; televizní pořady jsou často nerozlučně spojeny s novými službami a naopak. Takže stejně jako v Evropě jsou tyto dva druhy propojené. Nejde jen o trh, ale také o veřejný význam našich veřejnoprávních stanic, který je všeobecně uznáván, v neposlední řadě také Komisí. Ráda bych od Komise slyšela, zda bude toto zahrnuto v upraveném znění sdělení a zda budou povinnosti uloženy patřičným způsobem, konkrétně členským státům, přestože tyto povinnosti budou doplněny pravidly pro služby obecného zájmu, která by měla být vypracována na základě konzultace s Evropským parlamentem a Radou.
Thomas Mann
(DE) Pane předsedající, veřejnoprávní vysílání je více než jen hospodářským faktorem. Byl jsem na slyšení, které minulý týden v Bruselu pořádala skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů. Byl uznán význam informací a různorodosti evropské kultury a evropského vzdělávání. Pokud je 22 členských států proti revizi nebo intenzifikaci, protože máme různé rámcové podmínky a odlišné trhy, pak je zcela nesprávné chtít rozsáhlou administrativu, časově náročný testovací postup jako tento povinný, předem prováděný test, nebo evropské zasahování na základě těžkopádné byrokratické koncepce.
Již zde existují kontrolní orgány pro veřejnoprávní vysílání: rady pro vysílání. Sledujeme přizpůsobování se technologické změně. Sledujeme podnikaná opatření s cílem zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž. Jsem členem takovéhoto orgánu jako zástupce Unie evropských federalistů v Hesenském rozhlasu [Hessischer Rundfunk]. Naše nezávislost je zaručena zákonem. Na druhé straně jsme v plném rozsahu a právem kontrolováni veřejností. Takto funguje účinná mediální politika.
Zuzana Roithová
- (CS) Pane předsedo, stát souhlasí s mými kolegy, že státní podpora veřejnoprávnímu vysílání potřebuje legislativní vyjasnění. Nakonec potom v Evropském parlamentu už voláme dlouho. Ale chtěla bych upozornit i na další urgentní záležitosti, které bude muset Komise co nejdříve vyřešit. Z řady problémů zmiňuji tři. Za prvé je nutné jednoznačné uvedení společných televizních antén zejména na družstevních domech ve výjimkách podle článku 5 informační směrnice i pro digitální vysílání, což trápí miliony občanů nových členských zemí včetně České republiky. Za druhé je to podpora vyšší úrovně spolupráce národních rad pro rozhlasové a televizní vysílání ze strany evropských orgánů, aby byla lépe uplatňována ustanovení o veřejné službě. A za třetí vyšší koordinace národních dozorových orgánů pro televizní vysílání ohledně sankcí za nevhodné vysílání ohrožující mravní vývoj dětí a mladistvých.
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Pane předsedající, děkuji vám všem za vaši velmi plodnou diskusi, kterou zajisté přetlumočím své kolegyni paní Kroesové.
Dovolte mi vyjádřit se k některým vašim poznámkám. Amsterodamský protokol poukazuje na potřebu vyvážit financování používající státní dotace a jeho dopady na hospodářskou soutěž. Chceme, aby se iniciativy v tomto směru chopily členské státy, protože jinak to budeme muset udělat my v Bruselu na základě stížností.
Naším cílem je poskytovat členským státům více možností rozvíjet veřejnoprávní vysílání, pokud budou dodržována ustanovení Smlouvy o hospodářské soutěži. Veřejnoprávní vysílání by mělo být nadále inovováno, mělo by vzdělávat a samozřejmě poskytovat zábavu. S těmito cíli Komise souhlasí.
Je na členských státech, aby se rozhodly, jak financovat veřejnoprávní vysílání. To je v Amsterodamském protokolu jasně uvedeno. Veřejnoprávní stanice budou moci s novými projekty svobodně experimentovat. Návrh sdělení jasně stanoví, že na pilotní projekty se povinnost projít zmíněnými testy nevztahuje. Vždy jsme uznávali možnost poskytovat finance pro účely služby veřejnosti, což zahrnuje širokou škálu pestrých a vyvážených pořadů vysílaných veřejnoprávními stanicemi. Tak tomu bude nadále i v budoucnu.
Komise také chce zaručit směs veřejného a soukromého. Komise usiluje o podporu veřejnoprávních stanic, aby tyto stanice mohly využívat výhod nových technologií a mohly uspokojovat společenské, demokratické a kulturní potřeby společnosti.
Amsterodamský test umožňuje členským státům poskytovat financování pro nové mediální služby poskytované veřejnoprávními stanicemi. Chrání schopnost držet krok se změnami v našem rychle se měnícím mediálním prostředí. Současně je také ve veřejném zájmu zachovat pobídky pro soukromé provozovatele. Inovace veřejných i soukromých stanic je důležitá pro splnění lisabonských cílů a je samozřejmé, že veřejnoprávní stanice budou mít i v budoucnu svobodnou možnost spustit jakoukoli novou službu na komerční bázi bez předchozího vyhodnocení.
Chci vás ujistit, že bereme tuto konzultaci velmi vážně. Text zrevidujeme a vezmeme v úvahu legitimní připomínky. Požádám naše služby, aby při přezkoumávání návrhu sdělení vzaly v úvahu návrhy Parlamentu i členských států.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
