Obchod a klimatické zmeny (rozprava)
Predsedajúca
Ďalším bodom je správa pána Alaina Lipietza, v mene Výboru pre medzinárodný obchod, o obchode a klimatických zmenách.
Alain Lipietz
Vážená pani predsedajúca, pán komisár, dámy a páni, táto správa je dôležitá vzhľadom na nadchádzajúcu konferenciu na Bali.
Uvedomujeme si, že medzinárodný obchod sa rozvíja dvakrát rýchlejšie, ako hrubý svetový produkt. Znamená to, že obchod vyvoláva nárast dopravného priemyslu, jedného z najväčších producentov skleníkových plynov. Umožňuje tiež premiestňovanie výroby, čo môže byť dobré z hľadiska tvorby pracovných miest a uplatňovania mzdovej regulácie, ale vzhľadom na to, že sa vôbec neberie do úvahy cena skleníkových plynov vytváraných týmto pracovným odvetvím, môže tiež urýchliť produkciu skleníkových plynov a tým klimatické zmeny.
Pre predstavu niekoľko číselných údajov: lode prevezú 40x viac nákladu ako lietadlá a produkujú iba dvakrát viac skleníkových plynov, napriek tomu stále používame na prepravu tovaru skôr lietadlá, aby sme optimalizovali výrobný cyklus. Preto mám pocit, že Sternova správa a ďalšie štyri správy Medzivládneho panela pre klimatické zmeny nám dávajú jasný signál, že sa určite vyplatí čakať pol dňa alebo ďalšie tri dni než tovar dorazí do svojho cieľa, ako ničiť našu klímu za cenu, ktorú Sternova správa odhaduje na 5 000 miliárd dolárov.
Okrem tejto poznámky sa správa snaží otvoriť nové prístupy. Samozrejme existujú určité zaužívané prístupy k doprave. Teší nás výsledok nedávneho hlasovania o zapojení leteckého priemyslu do európskeho systému kvót. Správa podporuje úvahy o organizácii priemyslu takým spôsobom, aby sme znížili geografický rozsah výrobných reťazcov, vyrábali, teda aby sme vyrábali bližšie ku koncovému používateľovi a prináša tiež mnoho návrhov v súvislosti s obchodom s environmentálnymi komoditami.
V súvislosti s dohodami s WTO a dvojstrannými dohodami alebo medziregionálnymi dohodami, teda dohodami, ktoré teraz uzatvárame, navrhujeme dať prioritu hodnoteniu účinkov klimatických zmien uskutočňovaného v rámci týchto dohôd o vplyvoch na životné prostredie. Navrhujeme tiež, aby sa prioritou stalo podstatné obmedzenie colných a iných prekážok, a tu hovoríme najmä o licenčných poplatkoch, ktoré bránia obchodu s vlastným tovarom a službami. Práve tie môžu prispieť k zníženiu produkcie skleníkových plynov.
To všetko sa musí odohrávať v rámci viacstranných dohôd, pokiaľ možno s WTO a s vylúčením akýchkoľvek medziregionálnych dohôd, o ktorých sa v súčasnosti v Európe rokuje. Napriek tomu však nemôžeme vylúčiť možnosť, že po roku 2012, teda v prvej fáze po Kjótskom protokole ľudstvo nedosiahne jednotnú dohodu o boji proti klimatickým zmenám. V takomto prípade rozhodnutie Európy bojovať proti klimatickým zmenám určite postihne niektoré jej odvetvia. Nepostihne však všetky. V mnohých prípadoch nám vedúce postavenie v boji proti klimatickým zmenám prinesie konkurenčnú výhodu. V iných prípadoch, a tu myslím konkrétne na cementársky priemysel môžu vzniknúť obrovské problémy a tento priemysel sa môže dokonca presunúť do iných oblastí. V takomto prípade, a pokiaľ sa vyčerpajú všetky možnosti uzatvorenia viacstranných dohôd navrhujeme prijatie článku 20 Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT), inými slovami kompenzačné dane na hraniciach, aby sa znovu nastolila spravodlivá hospodárska súťaž.
Dámy a páni, to sú východiská mojich návrhov.
Stavros Dimas
člen Komisie. - (EL) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, sme vďační za iniciatívu Výboru pre medzinárodný obchod, ktorá sa týka obchodu a klimatických zmien.
Správa, ktorej autorom je Alain Lipietz je užitočným zdrojom politických návrhov a ideí. Táto správa nás potešila, pretože pripúšťa prepojenie rôznych aspektov rokovaní.
Klimatické zmeny sú veľmi vážnym problémom, ktorý v podstate ovplyvňuje všetky odvetvia ľudskej činnosti vrátane obchodu. Musíme sa snažiť definovať vzájomne sa podporujúce a súdržné politiky. Cieľom Európskej únie je zjednodušiť obchod a zabezpečiť, aby bol obchod životaschopný a aby sa podieľal na ďalších odvetviach politiky, napríklad na politike klimatických zmien.
Vítame skutočnosť, že správa uznáva perspektívy vyjednávania o environmentálnych tovaroch a službách. Veríme, že takto obchod významne prispeje k boju proti klimatickým zmenám. Dúfame, že v tejto záležitosti postúpime ďalej v rámci prebiehajúcich viacstranných rokovaní o obchode pre rozvojový program z Dauhy. Teší nás, že správa uznáva potrebu sekretariátov viacstranných environmentálnych dohôd. Tieto sekretariáty by získali štatút pozorovateľa WTO, o čo sa snažíme na práve prebiehajúcich rokovaniach. Teší nás tiež zistenie, že naše nové dohody o voľnom obchode môžu prispieť k vyriešeniu otázok klimatických zmien, a to prostredníctvom osobitných ustanovení.
Súvislosť medzi možnosťami prístupu na nové trhy, teda nárastom obchodných tokov a politikami v oblasti klimatických zmien je zrejmá.
Environmentálne politiky poskytujú silný podnet na rozvoj technologických inovácií a podporujú hospodársku výkonnosť. Vedecké a hospodárske údaje celkom jasne ukazujú, že výhody vyplývajúce zo zahrňovania klimatických zmien prevažujú nad nákladmi na politiky znižovania.
Prijatie ďalších opatrení, ktoré pomôžu v boji proti klimatickým zmenám môže viesť k výraznému zvýhodneniu výrobcov v krajinách, v ktorých sa uplatňujú obmedzenia na emisie CO2, pretože v kombinácii s ďalšími politickými nástrojmi to bude viesť k nižšej spotrebe cenných zdrojov a ekologickým technologickým inováciám. Takejto inovácii sa na trhu otvárajú nové možnosti. Vznikne teda situácia, ktorá bude priaznivá pre všetkých, z hľadiska konkurencieschopnosti aj z pohľadu životného prostredia. Musíme naďalej skúmať ďalšie príležitosti na posilnenie pozitívneho prínosu, aký má obchodná politika, ktorá sa zameriava na boj proti klimatickým zmenám.
Chcel by som povedať, že správa v tejto súvislosti zahŕňa aj problematiku vývozných úverov, postupné odstránenie dotácií obchodu s negatívnym účinkom na klímu a posilnenie a rozšírenie prístupu na trh pre priamych zahraničných investorov. To všetko sú veľmi zaujímavé témy, o ktorých môžeme diskutovať podrobnejšie.
Musíme pokračovať tiež v úsilí o dosiahnutie kritérií trvalej udržateľnosti v súvislosti s drevárskymi a lesnými produktmi, odlesňovaním a nezákonnou ťažbou dreva.
Na záver mi dovoľte ešte raz vám poďakovať za tento hodnotný príspevok do diskusie o klimatických zmenách v tomto veľmi dôležitom okamihu, iba niekoľko dní pred začiatkom konferencie na Bali, ktorá sa zaoberá klimatickými zmenami. Dúfajme, že táto konferencia prinesie motiváciu pre rokovania o medzinárodnej dohode po roku 2012.
Jens Holm
spravodajca Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín požiadaného o stanovisko. - (SV) Vážená pani predsedajúca, je najvyšší čas, aby si svetový obchod uvedomil svoju zodpovednosť za klímu. Od roku 1990 rastie objem svetového obchodu exponenciálne. Aké má tento rast vplyv na životné prostredie? Samozrejme, že sa zvyšuje objem dopravy a tým aj emisie. Je snáď rozumné, aby chovatelia dobytka z EÚ dovážali tony sóje z Brazílie pre potreby európskeho trhu s mäsom, alebo aby sa ryby vylovené v Nórsku odvážali na vykosťovanie a čistenie do Číny a potom naspäť do Európy na konzerváciu? Nie, samozrejme, že nie!
Máme skvelú príležitosť prijať konkrétne opatrenia, ktoré by zabránili takýmto postupom. Požadujeme, aby preprava pokrývala svoje vlastné environmentálne náklady. Chceme rozšíriť ekologické technológie do rozvojových krajín, napríklad tým, že urobíme základné zmeny v patentovom práve a v práve duševného vlastníctva. Chceme zrušiť dotácie na ekologicky nevhodnú výrobu elektrickej energie. Požadujeme povinnú environmentálnu certifikáciu biopalív a našim cieľom je tiež, aby všetky obchodné zmluvy hodnotili z hľadiska klímy. To je iba niekoľko príkladov z tejto vynikajúcej správy. Dosiahnutím týchto cieľov môžeme zabezpečiť, aby svetový obchod nebol súčasťou problému, ale aby sa stal súčasťou riešenia.
András Gyürk
Ďakujem za slovo, pani predsedajúca. Vážený pán komisár, dámy a páni, prepojenie obidvoch tém, o ktorých sa hovorí v správe, ktorú máme pred sebou je veľmi aktuálne. Prepojenie medzi určitými druhmi obchodovania a klimatickými zmenami je čoraz očividnejšie. Je nepopierateľné, že intenzívny medzinárodný obchod spôsobuje nárast mnohých škodlivých dôsledkov vrátane zvyšovania emisií oxidu uhličitého a súčasného zmenšovania porastov absorbujúcich skleníkové plyny. Napriek tomu všetkému som presvedčený, že voľný obchod ako taký sa nedá jednoznačne stotožňovať s poškodzovaním životného prostredia. Rozvoj obchodu a medzinárodné rozdelenie práce zvyšuje efektívnosť výroby, čo prevyšuje všetky jeho nepriaznivé vplyvy. Táto skutočnosť môže viesť ku zníženiu spotreby všetkých zdrojov.
Dovoľte mi, aby som ako spravodajca Výboru pre priemysel zdôraznil tri hlavné myšlienky stanoviska, ktoré pripravil náš výbor. Po prvé, je veľmi dôležité, aby sa čo najrýchlejšie odstránili obchodné prekážky ekologicky prijateľným technológiám. To si bude vyžadovať, aby Európska únia prevzala aktívnu úlohu v medzinárodných rokovaniach o klimatických zmenách.
Po druhé, musíme sa snažiť, aby ceny výrobkov v budúcnosti odzrkadľovali ich škodlivý vplyv na životné prostredie, ktorý nie je okamžite pozorovateľný, čo zahŕňa aj klimatické zmeny.
Napokon po tretie, máme pocit, že podrobné diskusie o vzťahu medzi obchodom a klimatickými zmenami majú pre Spoločenstvo prvoradý význam. O to viac, že Európa môže zohrávať hlavnú úlohu pri vývoze ekologických výrobkov a služieb do celého sveta.
Dámy a páni, ako je tiež jasné z môjho predchádzajúceho prejavu, členovia Výboru pre priemysel sa jednomyseľne zhodli na tom, že odstraňovanie obchodných prekážok a akékoľvek opatrenia proti klimatickým zmenám sa môžu uskutočniť iba v čo najširšej medzinárodnej situácii. Diskusie vo výbore nám potvrdili, že v súvislosti s klimatickými zmenami nie je obchod iba problémom, ale aj súčasťou riešenia. Veľmi pekne vám ďakujem, pani predsedajúca.
Georgios Papastamkos
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, Únia musí zaujať vedúce postavenie, ako sa jej to už teraz vo veľkej miere darí, pri prijímaní politík, ktoré sa zameriavajú na ochranu životného prostredia. Vážený pán Dimas, z tohto hľadiska má váš príspevok do rozpravy zásadný význam. Prijatie všetkých čiastkových stratégií pre modely udržateľného rozvoja je v každom prípade primárnym regulačným cieľom.
Posilňovaniu medzinárodného obchodu sa všeobecne považuje za prínos k rozvoju svetového hospodárstva a rozhodne nielen pre rozvinuté, ale aj pre rozvojové krajiny. Rýchlo sa zvyšujúci objem cezhraničného obchodu však predstavuje pre politiku v oblasti klimatických zmien problém. Hranice vzájomne sa podporujúceho a protirečivého vzťahu svetového obchodného systému a politík zameraných na boj proti klimatickým zmenám nie sú predmetom správy, o ktorej diskutujeme. Žiaľ v správe sa prejavuje nerovnováha medzi obchodnou a environmentálnou časťou. Rýchly rozvoj medzinárodného obchodu by sa mal považovať výlučne za faktor zaťažujúci životné prostredie. Okrem toho, samotné prijímanie politík v oblasti klímy nepostačuje. Je potrebný premyslený celkový plán, ktorý bude odzrkadľovať ekologické priority v dopravnej politike, obchodnej politike, priemyselnej, energetickej a poľnohospodárskej politike. Na boj proti klimatickým zmenám rozhodne nestačí úsilie samotnej Únie. Svetové prvenstvo Únie pri vytváraní modelov ochrany životného prostredia a sociálnej ochrany musí trvať aj naďalej a musí byť podporované v rámci obchodných vzťahov s krajinami mimo EÚ.
Dámy a páni, návrh uznesenia obsahuje niekoľko kľúčových bodov. Skupina Európskej ľudovej strany a európskych demokratov dospela k názoru, že konečné hlasovanie v prospech návrhu bude závisieť na výsledku hlasovania o týchto bodoch.
David Martin
v mene skupiny PSE. - Vážená pani predsedajúca, keď sa hovorí o klimatických zmenách na obchod sa často pozerá ako na súčasť problému a pravdou je, že niektoré druhy obchodu sa jednoducho nedajú ospravedlniť. Posielanie škótskych kreviet do Thajska na očistenie a ich následné vrátenie do Škótska je nezmysel a strata energie. Ako však ukazuje dobre odôvodnená správa pána Lipietza, obchod môže byť aj súčasťou riešenia. Uvediem iba tri krátke príklady.
Po prvé, stanovenie vysokých európskych noriem energetickej účinnosti na tovar pre domácnosť, ako sú chladničky, umývačky riadu, mikrovlnné rúry atď., môže viesť nielen k zníženiu emisií CO2 v EÚ, ale môže vytvoriť podmienky na vyššie normy aj inde. Napríklad jediná továreň v Číne vyrába 80 % celosvetovej výroby mikrovlnných rúr. Je nepravdepodobné, že bude chcieť vyrábať jeden štandard pre Európu a ďalšie pre zvyšok sveta alebo dokonca pre svoj domáci trh.
Druhým príkladom, o ktorom hovorí Výbor pre priemysel je ekologický tovar alebo presnejšie ekologický tovar a služby. Pokiaľ odstránime clá na tento tovar a služby, podporíme obchod s výrobkami, ktoré pomôžu tretím krajinám znížiť uhlíkovú stopu. Príkladom môže byť vývoz energeticky úsporných generátorov, vlnovej technológie a solárnych panelov. Opäť použijem ako príklad Čínu. Čína v súčasnej dobe každoročne zvyšuje svoju kapacitu výroby elektrickej energie o množstvo, ktoré sa rovná celkovej výrobnej kapacite Spojeného kráľovstva. Je teda jasné, že dôležitú úlohu môže zohrávať povzbudenie Číny, aby používala najnovšie a najúčinnejšie technológie, ktoré umožnia jej ďalší rozvoj bez toho, aby sa úmerne s tým zvyšovala jej uhlíková stopa.
Tretím a posledným príkladom je umožniť spotrebiteľom, aby sa pri nákupe výrobkov rozhodovali na základe poskytnutých informácií o vplyve každého výrobku na životné prostredie. Musíme byť však opatrní a zabezpečiť, aby sa informácie správne vypočítali a prezentovali. Označenie pôvod potraviny (food miles), ktoré v súčasnosti používajú niektoré supermarkety v Spojenom kráľovstve je nevyhovujúce a môže poskytovať zavádzajúce informácie. Napríklad kvety z Kene majú omnoho menší vplyv na životné prostredie než kvety, ktoré sa pestujú v holandských skleníkoch, ale pohľad na nálepku by viedol k úplne inému záveru.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Vážená pani predsedajúca, pretože v tejto rozprave o vplyve svetového obchodu na klimatické zmeny preberám slovo v mene skupiny Únie za Európu národov, chcel by som upozorniť na nasledujúce problémy.
Po prvé, Európska únia, ako krajina, ktorá má vo svete vedúce postavenie v boji proti klimatickým zmenám požaduje celosvetové zníženie emisií skleníkových plynov o 25 % až 40 % do roku 2020. Mali by sme však mať na pamäti, že pokiaľ Európska únia toto zníženie emisií dosahuje hlavne v dôsledku svojich vlastných činností a iba s malým príspevkom ostatných krajín, môže byť ohrozený jej hospodársky rozvoj.
Po druhé, hospodárske subjekty, ktoré v EÚ podliehajú rôznym obmedzeniam v dôsledku úsilia o zníženie emisií skleníkových plynov ďalej nemôžu konkurovať subjektom, ktoré pôsobia v krajinách, kde takéto obmedzenia neplatia. Viaceré odvetvia a výrobky v Európe zanikli v dôsledku nekalej hospodárskej súťaže výrobcov z juhozápadnej Ázie a Južnej Ameriky.
Po tretie, po zavedení obmedzení súvisiacich s nadmernými emisiami skleníkových plynov na území Európskej únie sme boli svedkami presunu mnohých fabrík za hranice Európy, kde takéto obmedzenia neexistujú. Dôsledkom je nenávratná strata mnohých pracovných miest v Európe.
Po štvrté, pokiaľ sa nedosiahne dohoda o znižovaní emisií skleníkových plynov na celosvetovej úrovni a Európska únia bude rozhodnutá pokračovať v tomto úsilí sama, mali by sa na hraniciach Únie zaviesť kompenzačné dane. Malo by sa to uplatňovať najmä pri tých odvetviach, v ktorých je už veľmi ohrozená konkurencieschopnosť, pretože výrobné náklady nezohľadňujú environmentálne náklady. Kedykoľvek to bude možné, je treba vziať do úvahy pri uzatváraní dvojstranných obchodných zmlúv medzi Európskou úniou a tretími krajinami tzv. klimatický rozmer obchodu.
Rovnaké pravidlá by sa mali uplatňovať aj na opatrenia podporované Európskou investičnou bankou. V prípade podpory iným typom podniku by mali tieto pravidlá uplatňovať národné agentúry, ktoré sa zaoberajú zárukami na vývozné úvery a priame investície.
Graham Booth
v mene skupiny IND/DEM. - Vážená pani predsedajúca, pán Al Gore vyhlasuje, že diskusia o globálnom otepľovaní skončila a že sa nepochybne dokázalo, že za tento fenomén je zodpovedná ľudská činnosť.
Pred nedávnom som výboru predniesol, že tejto diskusii sa nesmie ignorovať obrovský vplyv Slnka na pozemskú klímu v priebehu miliónov rokov a že najpravdepodobnejším vysvetlením klimatických zmien je postupnosť dlhých dôb ľadových, prerušovaných krátkymi dobami medziľadovými. Môj príspevok bol prijatý s veľkou nevôľou.
Napriek tomu však pán predsedajúci Markov trval na tom, že nie je správne potláčať názory, ktoré sa rozchádzajú so súčasným ortodoxným presvedčením. Pripomeňme si prosím, že v 17. storočí prehlásil Galileo, že zem sa otáča okolo Slnka a katolícka cirkev mu hrozila mučením za to, že si trúfol protirečiť prijatej skutočnosti, že Zem je stredom vesmíru. Cirkev uznala, že Galileo mal pravdu až v roku 1992.
Samotný CO2, ktorý sa objavuje diskusiách o globálnom otepľovaní, je bezvýznamné množstvo, ktoré vzniká pri spaľovaní fosílnych palív. Toto pomerne malé množstvo je jediným moderným a neobvyklým príspevkom k obrovskému množstvu tejto zlúčeniny neustále produkovanej všetkými živočíchmi a rozkladajúcou sa organickou hmotou a tiež prostredníctvom sopečnej činnosti.
Predtým, než budeme riskovať zničenie svetových hospodárstiev daňami za emisie uhlíka a podobnými vecami, vráťme sa prosím k diskusii a dokonale sa uistime, kto má pravdu.
Daniel Caspary
(DE) Vážená paní predsedajúca, vážení kolegovia, keď sa zaoberáme týmto návrhom správy, musíme sa zaoberať aj skutočným problémom, ktorým je hlavne vzťah obchodu a klimatických zmien.
Žiaľ spravodajcovi sa v prvej verzii správy nepodarilo predložiť hospodársky priaznivé a sociálne zlučiteľné návrhy na riešenie tohto problému. Podľa môjho názoru má v otázkach obchodu a dopravy autor vo svojej správe aj v sebe samom príliš veľa nejasností. Problémom nie je ani svetový obchod, ani svetové rozdelenie pracovných síl a už vôbec nie je problémom to, že oblasti, ktoré boli alebo ešte stále sú chudobné, zažívajú v súčasnosti vďaka obchodu hospodársky rast. Nie, našim problémom je nepochybne to, že doprava nie je dosť efektívna a ekologicky prijateľná. Našim problémom je bezpochyby to, že v dôsledku chudoby alebo malej prosperity v určitých oblastiach sveta si veľa krajín nemôže dovoliť také opatrenia na ochranu klímy, aké by boli potrebné a aké sú hospodársky a ekologicky zmysluplné.
Iba ak tieto oblasti začleníme do svetového obchodu dosiahneme to, že si budú môcť dovoliť opatrenia na ochranu klímy a životného prostredia. Pokiaľ každý deň bojujete o prežitie, určite nebude premýšľať o ochrane životného prostredia a klímy. Iba s pomocou dobre fungujúceho svetového trhu budeme schopní predávať naše moderné technológie po celom svete a tak prispieť k ochrane klímy.
A to je dôvod, prečo je podľa môjho názoru správnym riešením problémov obchodu a zmeny klímy nie menej, ale viac obchodu.
Preto som nesmierne vďačný svojmu kolegovi Georgiosovi Papastamkosovi, že dokázal do diskusie vo výbore priniesť veľký počet dôležitých tém a som tiež vďačný skupine ALDE, že na zajtrajšie plenárne zasadnutie pripravila na túto tému veľký počet pozmeňovacích návrhov.
Rád by som svoje vystúpenie ukončil požiadavkou. V prerokúvanej správe sa žiaľ vyskytuje niekoľko miest, ktoré diskreditujú náš systém sociálno-trhového hospodárstva. Mali by sme nájsť spôsob, ako odstrániť tieto výlevy proti nášmu hospodárskemu systému, ktorý toľkým ľuďom priniesol prosperitu a sociálne istoty. Bol by som rád, keby skupiny preukázali určitú mieru tvorivosti, aby za túto správu mohla hlasovať aj naša skupina.
Elisa Ferreira
(PT) Chcem najprv zablahoželať spravodajcovi k jeho podrobnej práci o takom zložitom probléme, akým je vzťah obchodu a klímy. Európa mala a stále má vo svete vedúce postavenie v boji proti zhoršovaniu klimatických zmien. Aby sme však získali dôveru a dosiahli navrhované ciele, musíme posilniť súdržnosť rôznych európskych politík v tejto oblasti. Nesmieme zabúdať najmä na európsku obchodnú politiku, jednu z najstarších spoločných politík Únie. Dosiahnuť rovnováhu medzi životným prostredím a obchodom nie je jednoduché a najmä v rámci Svetovej obchodnej organizácie sa nedosahuje v dostatočnej miere.
V rámci Európskej únie je na dosiahnutie cieľov v oblasti klimatických zmien potrebné efektívne úsilie na zníženie emisií uhlíka, čo bude mať vplyv na výrobné podmienky a príslušné náklady v rastúcom počte výrobných odvetví. Je čas spýtať sa samých seba, či dáva zmysel, aby v kontexte globálnej súťaže a vzhľadom na otázku prežitia planéty, tento pokus o boj proti zmene klímy bol iba čisto európskou záležitosťou? Je prijateľné, aby sa emisie v toľkých odvetviach presunuli preč z európskeho územia do svetových oblastí, ktoré sú menej chránené proti poškodzovaniu životného prostredia? Môže byť poškodzovanie životného prostredia legitímnym zdrojom konkurencieschopnosti? Je prijateľné, aby existovali rôzne pravidlá týkajúce sa vplyvu hlavných svetových druhov tovaru na životné prostredie, a to podľa toho, v ktorej časti planéty sa tovar vyrobil?
Odpoveď na všetky tieto otázky je podľa mňa záporná. Musíme nájsť rovnováhu medzi životným prostredím vrátane klimatických zmien a obchodom, ktoré zabezpečia kolektívne, spravodlivé a vyrovnané úsilie, ktoré by zahŕňalo všetkých, najmä všetkých hlavných svetových obchodných partnerov. Nová rovnováha medzi rozvojom rozľahlých chudobných oblastí sveta a prežitím planéty sa musí rýchlo nájsť pomocou dialógu, vzájomného rešpektu a odhodlania na naplnenie zbližujúcich sa cieľov. Úsilie musí byť globálne a môžeme iba dúfať, že v decembri sa na Bali začne tento proces s vážnosťou a odhodlaním.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Vážená paní predsedajúca, pán komisár, dámy a páni, je pravda, že objem obchodných transakcií sa v európskom a svetovom meradle za posledné roky významne zväčšil. Tento vývoj podporuje hospodársky rozvoj národov, má však tiež nezanedbateľný vplyv na klimatické zmeny. Chcel by som teda sám za seba vyjadriť svoje obavy, ktoré sa týkajú tohto špecifického problému. Musíme sa rozhodnúť, ako môže obchodná politika pozitívne prispieť k vyriešeniu problému klimatických zmien.
Cieľ, ktorý sme si stanovili, teda zníženie emisií o 20 % do roku 2020, je celkom ambiciózny. Dúfam, že túto stávku vyhráme, pretože prehra by nás stála veľmi veľa. Rád by som tu vyzdvihol príspevok pána komisára a zablahoželal mu k jeho iniciatívam a snahám v tomto smere.
Na zmenu dopravných prostriedkov na tie, ktoré sú ekologicky prijateľnejšie je potrebná väčšia podpora a väčšie úsilie, rovnako ako na podporu ekologického priemyslu, vývoj nových technológií a vytvorenie finančných prekážok aktivitám, ktoré majú negatívny účinok na životné prostredie. To isté platí pre efektívnu spoluprácu OSN, Svetovej obchodnej organizácie a Európskej únie a prebiehajúce konzultácie a účasť občanov nevládnych organizácií , ktoré pôsobia v oblasti životného prostredia. Dôležitú úlohu tu zohráva aj Európsky parlament. Dúfam, že výsledky decembrovej konferencie na Bali prinesú optimistické závery, ktoré všetci očakávame.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok, 29. novembra 2007.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Eija-Riitta Korhola  
písomne. - (FI) Je potrebné, aby politika pre boj proti klimatickým zmenám bola naďalej produktívna. Predložená správa je hodnotná a zdrojom inšpirácie pre veľmi potrebnú diskusiu. Obchodná politika musí byť súčasťou politiky v oblasti klímy, pretože rastúci obchod vedie ku stále väčšiemu množstvu skleníkových plynov. Na druhej strane je obchodná politika veľmi špecificky efektívnou formou politiky v oblasti klímy a môže byť teda súčasťou riešenia problému.
Po prvé, obchodná politika má veľkú váhu pri podpore ekologicky prijateľných technológií. Medzinárodný obchod je jedným z najúčinnejších nástrojov na zmenu technológií. Svetová obchodná organizácia tú hrá dôležitú úlohu. Je totiž dôležité, aby sa odstránili clá za ekologický tovar a aby sa zlepšili práva týkajúce sa duševného vlastníctva. Na druhej strane sa nedá tolerovať, že WTO napríklad stále podporuje dotácie na fosílne palivá a bráni tak v ceste smerom k ekologickým technológiám.
Správa čerpá z úspechu Kjótskeho protokolu, čo nepovažujem za veľmi dobré. Tento protokol je plný medzier, ktoré v skutočnosti situáciu iba zhoršujú. Jednostranné opatrenia poškodzujú hospodársku súťaž a vedú k obrovským emisiám uhlíka. Presúvanie emisií z miesta na miesto nevedie k ich znižovaniu. Okrem toho solidarita voči ľuďom v rozvojových krajinách nesmie byť príčinou znečisťovania ich životného prostredia. Kjótsky protokol vedie k environmentálnemu vykorisťovaniu. Klimatické zmeny sú skrz-naskrz globálnym javom a preto si vyžadujú globálne riešenie. Globálny systém obchodovania s emisiami, ktorý by bol povinne záväzný pre všetky priemyslové krajiny a rastúce hospodárstva je teda absolútne nevyhnutný.
Úplne chápem obavy vyjadrené v správe o osud lesov v súvislosti s nárastom obchodu. EÚ musí venovať osobitnú pozornosť riziku, ktoré pre lesy znamenajú biopalivá. Ciele, ktoré stanovila Komisia pre obnoviteľné zdroje energie tiež nesmú urýchľovať klimatické zmeny.
