Režimy podpory pre poľnohospodárov (podpora pre bavlnu) (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom je správa pána Ioannisa Gklavakisa za Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, pokiaľ ide o režim podpory pre bavlnu - C6-0447/2007 -.
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, skôr, ako sa budem venovať obsahu správy, by som chcela poďakovať spravodajcovi, pánovi Gklavakisovi a členom Výboru pre poľnohospodárstvo za ich vynikajúcu prácu, ktorú odviedli v nanajvýš citlivej otázke reformy pestovania bavlny.
V roku 2006, ako viete, Súdny dvor anuloval reformu pestovania bavlny, ktorú sme odsúhlasili v roku 2004, keď rozhodol, že porušuje princíp proporcionality. Súdny dvor tiež rozhodol, že nový režim by sa mal prijať v rozumnej dobe. Komisia na rozhodnutie preto okamžite zareagovala zadaním niekoľkých štúdií, začatím komplexného konzultačného procesu a realizáciou posúdenia dopadov.
Na ich základe Komisia navrhuje naďalej spájať 35 % podpory, ktorá umožňuje udržiavať produkciu bavlny a rešpektovať prístupové zmluvy Grécka, Portugalska a Španielska. Zároveň je oddelenie 65 % v súlade s reformným procesom spoločnej hospodárskej politiky a záväzkov Európskej únie voči svojim medzinárodným partnerom, predovšetkým v rozvojových krajinách.
Na základe týchto faktov veľmi vítam podporu vyjadrenú v správe pre sadzbu spojenej podpory vo výške 35 % ako vyrovnaný krok vpred. Vaša správa správne poukazuje na proces reštrukturalizácie, ktorým prechádza sektor bavlny v rámci Európskej únie. Rozumiem potrebám sektoru a preto pozitívne vnímam pozmeňujúce návrhy, ktoré podporujú tento proces, napríklad prostredníctvom znižovania národnej základnej plochy a tým zvyšovania spojenej podpory na hektár. V tomto bode považujem vaše návrhy za veľmi rozumné.
Žiadate však tiež zvýšenú pomoc na hektár tam, kde plocha pre pestovanie bavlny spadá pod stanovenú výmeru na národnej úrovni, čo predstavuje problém. Musím povedať, že ide vlastne o proticyklický systém, ktorým by pomoc v rámci európskeho bavlnárskeho sektoru viac narúšala obchod a bola by v jasnom rozpore s naším viacstranným mandátom pre obchodné rokovania v rámci kola rokovaní v Douha.
Môžem podporiť pozmeňujúce návrhy týkajúce sa vnútroštátneho balíka. Obzvlášť som uvítala opatrenie zamierené na reštrukturalizáciu sektora odzrňovania bavlny a zlepšovanie kvality výroby. Avšak všetky reorganizačné opatrenia by mali byť v súlade s tzv. WTO Green Box a nemali by sa prekrývať s opatreniami, ktoré sú už zvedené v rámci politiky rozvoja vidieka.
Napokon, nemusí vás prekvapiť, že nesúhlasím s transferom pomoci pre regióny pestujúce bavlnu z druhého piliera do prvého piliera. Myslím, že je zrejmé - a mala som šancu vyjadriť toto stanovisko pri viacerých príležitostiach v Parlamente - že potrebujeme posilniť našu politiku rozvoja vidieka. Rada by som podčiarkla, že v bavlnárskych oblastiach v Španielsku a Grécku sa programy na rozvoj vidieka skutočne efektívne využívajú, napríklad rôzne programy pre poľnohospodárstvo a životné prostredie.
Teším sa na plodnú diskusiu v tejto dôležitej otázke.
Ioannis Gklavakis
spravodajca. - (EL) Vážený pán predsedajúci, pozorne som počúval pani komisárku.
V EÚ sú štyri krajiny pestujúce bavlnu: Grécko, Španielsko, Bulharsko a vo veľmi malej miere Portugalsko. Keď som začal pracovať na správe, úzko som spolupracoval s veľkým množstvom ľudí, dostával odporúčania a zúčastňoval sa na diskusiách, takže môžem povedať, že je výsledkom dlhej a rozsiahlej spolupráce.
Spolupracoval som s členmi svojho výboru, ktorým ďakujem, so španielskymi zástupcami výrobného priemyslu a sektora odzrňovania bavlny a, samozrejme, so svojimi krajanmi z Grécka.
Rád by som zdôraznil, že správu prijal Výbor pre poľnohospodárstvo 28 hlasmi k 6-tim, čo ukazuje vysokú mieru podpory.
Dovoľte mi v krátkosti spomenúť návrh z roku 2004 podporujúci pestovanie bavlny. Európsky súdny dvor ho anuloval. Žiadal 35 % spojenej podpory a 65 % oddelenej podpory. V nasledujúcich rokoch potom pestovanie bavlny klesalo a napokon došlo k poklesu dosahujúcemu 50 % v Španielsku a okolo 20 % v Grécku.
Bavlníkové plantáže v Španielsku sa zredukovali o 25 % a v Grécku o 11 %.
Cieľom tejto správy je vyzdvihnúť fakt, že bavlna by sa mala v Európe naďalej pestovať: EÚ ako celok vyprodukuje iba 2 % svetovej produkcie. Dohodli sme sa preto, že výška financií pridelených pre členské štáty pestujúce bavlnu sa plne ponechá.
Aby sme sa vyhli riziku z úpadku pestovania bavlny alebo z toho, že by sa stalo nehospodárnym, požadovali sme samozrejme malý nárast financií na hektár a som rád, že súhlasíte. Nevyhnutne z toho vyplýva, že pri nezmenenej celkovej sume sa zníži obrábaná plocha. Samozrejme to v žiadnom prípade neznamená, že vzniknú problémy, ak si členský štát želá zvýšiť obrábanú plochu podľa svojho rozhodnutia bez akéhokoľvek stanoveného horného stropu.
Pomer medzi spojenou a oddelenou pomocou ostáva 35 - 65 %. Požiadali sme však o to, aby členské štáty, ak si to želajú, mohli prejsť na svoj pomer spojenej pomoci, ak sa neznížia pod limit 35 %.
Dovoľte mi podotknúť, že je potrebné vyjasniť si jednu vec. Nová výmera pôdy nebude predstavovať zadefinovaný strop so sankciami za jeho prekročenie ako predtým. Práve naopak, ide o spôsob, akým zabezpečiť súčasnú celkovú pomoc sektoru. Skutočne veríme, že navrhované zvýšenie pomoci bude silným podnetom pre udržanie výšky úrody.
Navrhujeme tiež vytvorenie vnútroštátneho balíčka s 1 % financovaným zo zníženia spojenej pomoci, neabsorbovanými rozpočtovými prostriedkami, ako aj z 22 miliónov EUR presunutých do druhého piliera.
Čo sa dosiahne pomocou tohto vnútroštátneho balíčka? V prvom rade sú jeho ciele ambiciózne: podpora sa napríklad poskytne na výskum nových odrôd, ktoré si vyžadujú menej vody a nižšie použitie pesticídov, čím sa výrazne zlepší životné prostredie. Po druhé sa zlepší kvalita vypestovanej bavlny a zmodernizuje odvetvie odzrňovania bavlny.
Návrh správy spĺňa potreby pestovateľov bavlny v členských štátoch a tiež ciele EÚ. Zaoberá sa skutočným financovaním a zároveň zavádza opatrenia pre životné prostredie, ktoré sú v EÚ dôležité.
Dovoľte mi na záver spomenúť vynikajúcu spoluprácu a podporu, ktorú som dostal od kolegov poslancov pri príprave návrhu správy, čo nám dovolilo zapracovať nové myšlienky a odporúčania.
Som presvedčený, že zavedenie nového režimu pomôže udržať prekvitajúci sektor pestovania bavlny v EÚ a životaschopný sektor odzrňovania bavlny.
Na záver by som rád opäť poďakoval Komisii za konštruktívny spôsob, ktorým reaguje na potreby krajín pestujúcich bavlnu. Konečne sme sa dopracovali k výsledkom a budeme môcť Rade ukázať správny smer.
Carmen Fraga Estévez
v mene skupiny PPE-DE. - (ES) Vážený pán predsedajúci, prekvapuje ma, že odpoveďou Európskej komisie na rozhodnutie Súdneho dvora bol nový návrh pozmeňujúci režim podpory pre pestovanie bavlny, ktorý je prakticky totožný s predchádzajúcim, okrem toho, že spája podporu so skutočne pozbieranou bavlnou.
Vzhľadom na tieto fakty veľmi vítame vynikajúcu správu zostavenú pánom Gklavakisom, ktorá poukazuje na hlavné problémy týkajúce sa pestovateľského a spracovateľského sektoru.
Návrh Komisie ponechať 35 % spojenej podpory je, v prvom rade, ako dokazujú posledné roky znižovaním produkcie v krajine, ako je Španielsko, vyslovene nevhodný, preto sa domnievame, že riešenie navrhované v správe, a to upustiť od maximálneho limitu pre dotácie, je najvhodnejším riešením.
Pán Gklavakis uviedol niekoľko čísiel a môžem vám povedať, pani komisárka, že Andalúzia, ktorá je hlavným pestovateľským regiónom v krajine, stratila 65 % svojej produkcie za posledné tri roky.
V rozpore s tým, čo ste povedali, pani komisárka a mrzí ma, že vám musím protirečiť, si tiež myslím, že pozmeňujúci návrh 17, ktorý som sama predložila a ktorý je aj v správe, je veľmi pozitívny, pretože správa stanovuje, že podporu pestovateľom je možné zvýšiť, ak obhospodarovaná pôda je menšia ako výmera základnej plochy pre pestovanie, o čom verím, že sektoru pomôže pri udržaní finančnej neutrality a plnom využívaní zdrojov a samozrejme poskytne sektoru veľkú flexibilitu.
Na záver by som, pani komisárka, v súvislosti so sektorom odzrňovania bavlny, o ktorom si myslím, že sa v reforme z roku 2004 veľmi prehliadal a že jeho reštrukturalizácia je nevyvrátiteľný fakt, rada poukázala na to, že je dôležité vytvoriť fond na reštrukturalizáciu, ktorý sa spomína v správe pána Gklavakisa.
Okrem toho si myslím, že pozmeňujúci návrh 39, ktorý sme predložili za skupinu Európskej ľudovej strany (Kresťanských demokratov) a Európskych demokratov, by bol nápomocný a prostredníctvom článku 69 by sa mohlo poskytnúť viac financií pre spracovateľský priemysel.
Na záver by som, pán predsedajúci, rada vyjadrila svoje odmietnutie dohody, ktorú uzatvoril tento týždeň Osobitný výbor pre poľnohospodárstvo, pretože si myslím, že stále neposkytuje adekvátnu odpoveď na problémy sektora a predovšetkým na problémy sektora odzrňovania bavlny. Musím podotknúť, že dnes som dostala odkaz od španielskeho sektora odzrňovania bavlny, v ktorom sa hovorí, že ak Rada nezmení tento návrh, spôsobí to, že 27 odzrňovacích fabrík prestane fungovať.
Verím, že Rada zmení všetky dotknuté oblasti a chcem poďakovať komisárke za jej prítomnosť na rozprave.
María Isabel Salinas García
v mene skupiny PSE. - (ES) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, tiež by som sa chcela pripojiť k oprávneným gratuláciám pre spravodajcu a poďakovať mu za jeho ochotu a spoluprácu, predovšetkým čo sa týka stretnutí so všetkými pestovateľmi z môjho regiónu, Andalúzie.
Chcela by som povedať, že sa zaoberáme novou reformou bavlnárskeho sektoru, pretože moja krajina, Španielsko a predovšetkým môj región, Andalúzia, sa odvolali voči predchádzajúcej reforme na Súdny dvor a chcela by som zdôrazniť, že je to prvýkrát, čo bola zmarená reforma Komisie.
Čo ma prekvapuje, ako už bolo povedané, je to, že Komisia v reakcii na túto situáciu nevysvetliteľne predložila návrh podobný predchádzajúcemu, keď postavenie Španielska sa, samozrejme, nezmenilo. Španielski pestovatelia bavlny chcú, my chcem, pokračovať v pestovaní bavlny. Už sa tu spomínali vážne škody, ktoré sa môjmu regiónu spôsobili.
Aby sme to napravili, potrebujeme reformu, ktorá je iná ako tá predchádzajúca a umožní nám pokračovať v pestovaní. Myslím si preto, že správa pána Gklavakisa je primeraná a predkladá riešenie, ktoré je potrebné zvážiť.
Správa navrhuje rozpätia pre úrovne spájania rozšírenejšej podpory a vyššiu subsidiaritu pre členské štáty. Myslím, že spravodajca pochopil rozdielnu situáciu v sektore v Grécku a Španielsku. Domnievam sa preto, že riešenie poskytnuté správou pána Gklavakisa by mohlo umožniť ďalšie pestovanie bavlny v dvoch hlavných pestovateľských krajinách.
Je tiež zrejmé, že potrebujeme plán na reštrukturalizáciu odvetvia. Naposledy to Komisia nebrala do úvahy, ako žiadal Parlament.
Odvetvie požaduje kompenzácie za vzniknuté škody, ktoré sú vyčísliteľné a bolo by dobré, keby sme aj toto zvážili.
Napokon je dôležité podporiť pozmeňujúci návrh Socialistickej skupiny v Európskom parlamente, ktorí žiadajú prechodné obdobie pre adaptáciu sa na novú situáciu. Nejde o zachovanie súčasnej situácie, ktorá je neudržateľná. Chcela by som vám pripomenúť, že nejde oSOT. Potrebujeme sa dohodnúť tak, aby sme mohli naďalej pestovať bavlnu v Európskej únii.
Aj keď, nanešťastie, stále nie sme v spolurozhodovacom procese, dúfam, že pri tejto príležitosti sa práca a názor Parlamentu vezmú do úvahy. Inak a na základe správ, ktoré prichádzajú od Rady, Španielsko nevylučuje možnosť požiadať o revíziu rozhodnutia, ak sa názor Parlamentu nevezme do úvahy.
Diamanto Manolakou
Vážený pán predsedajúci, EÚ má 70 % deficit bavlny. Toto odvetvie by preto malo dostávať viac pomoci. Pomohlo by to aj rozvoju celého odvetvia, od pestovania bavlny po výrobu látky a oblečenia. Namiesto toho z dôvodu kvót a poplatkov za spoluzodpovednosť produkcia, príjmy a pracovné miesta v poľnohospodárstve klesajú.
Od poslednej reformy SPP sa následky tohto poklesu pociťujú naliehavejšie z dôvodu zavedenia čiastočného oddelenia od objemu produkcie v objeme 65 %. V Grécku poklesla rok po implementácii novej Spoločnej organizácie trhu (CMO) pre bavlnu produkcia o 20 % a v Španielsku o viac ako 50 %.
V Grécku zmizlo 11 % malých a stredných poľnohospodárskych holdingov, tento údaj je v Španielsku 25 %. Výrazný počet odzrňovacích podnikov nie je životaschopných a sú na pokraji zatvorenia a mnohé pracovné miesta sa zrušili. Nárast nákladov na produkciu by mal zodpovedať nárastu pomoci, ktorá bola namiesto toho znížená.
Odporúčanie pána Gklavakisa, napriek tomu, že obsahuje pozitívne návrhy, nerieši problém; prijíma návrh Komisie. Nesúhlasím so znížením kvóty v Grécku s cieľom zvýšiť viazanú pomoc na hektár. To spôsobí miznutie ešte väčšieho počtu malých a stredne veľkých pestovateľov bavlny. Nikto iný nemôže počítať s tým, že nájde definitívne riešenie ich problémov.
Nils Lundgren
Vážený pán predsedajúci, vždy, keď v tomto Parlamente diskutujeme o poľnohospodárskej politike EÚ, pripomína sa racionálnym občanom, aká je, napriek určitým zlepšeniam v ostatných rokoch, stále neprimeraná. Čelíme neustálym požiadavkám od záujmových skupín, aby sme ich neustále ochraňovali pred zahraničnou konkurenciou. Ten režim platí tak dlho, že dokonca skreslil spôsob, ktorým o týchto veciach rozmýšľame a hovoríme. Z tohto dôvodu je spravodajca schopný povedať priamočiaro toto: "Pre výrobu bavlny v Spoločenstve je rozhodujúce, aby zostala prosperujúca, zaisťovala uspokojivé úrovne výroby, ktoré umožňujú neprerušenú životaschopnosť odvetvia odzrňovania, ktoré predstavuje 3 200 pracovných miest v Grécku a 920 v Španielsku."
Keby sme uplatnili rovnaké argumenty na iné oblasti, Európa by bola na ceste ku skaze. Pravdou je, že Španielsko je vysoko úspešnou priemyselnou krajinou s pracovnou silou približne 20 miliónov ľudí. Pre takú krajinu nemôže byť problém presunúť 920 ľudí z odzrňovania bavlny do iných produktívnejších činností. Spravodajca sa neostýcha používať frázy ako "ochrana prosperujúceho odvetvia poľnohospodárstva Spoločenstva, akým je výroba bavlny, je rozhodujúca." Toto je extrémny príklad contradictio in adjecto. Zdravý rozum nám hovorí, že ak je produkcia bavlny prosperujúca, nevyžaduje si žiadnu podporu. Holou pravdou je, že produkcia bavlny v EÚ nie je zisková a mala by sa preto zastaviť. Takéto prispôsobenie môže byť zložité a vyžadovať si štátnu pomoc, ale podpora by sa mala použiť na zmenu, nie na ochranu produkcie, ktorá sa jednoznačne lepšie vykonáva v iných krajinách mimo EÚ.
Katerina Batzeli
(EL) Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi zagratulovať spravodajcovi k jeho práci a tieňovým spravodajcom, ktorí s ním spolupracovali na zostavení tejto správy.
Žiaľ, správa, o ktorej dnes rokujeme, vznikla z dôvodu tlaku uznesenia z Európskeho súdneho dvora, ako politického želania zaistiť dlhodobú a stabilnú schému v odvetví bavlny do roku 2013 alebo aby priniesla reformu rešpektujúcu podmienky a predpisy WTO a SPP.
Je ťažké prijať, že oprávnená pôda v Grécku bude znížená na 270 000 hektárov z minuloročných obrábaných 340 000 hektárov. Znížená plocha pôdy vyústi do ďalšieho obmedzovania pomoci. Takisto je ťažké prijať, že odzrňovacie podniky dostanú pomoc podľa 1. piliera. Mohli by sme podporovať zlepšenie kvality, ale nie za opatrenia zahrnuté do 2. piliera.
Mali by sme, samozrejme, uprednostňovať stabilitu, tak aby viazaná aj neviazaná pomoc, ako aj rozvoj vidieka patrili do 1. piliera a boli v rámci národnej obálky, ako sa na ňu vzťahuje príloha VIII k nariadeniu Rady (ES) č. 1782/2003, podľa ktorého by sa členským štátom umožnila flexibilia v uplatňovaní tohto nariadenia.
Nakoniec by som osobitne rada pogratulovala španielskej vláde k tomu, že predložila záležitosť týkajúcu sa bavlny Európskemu súdnemu dvoru tak, ako by to grécka vláda mala urobiť v prípade tabaku.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, v odpovedi, ktorú sa chystáte dať, by ste, prosím, mohli objasniť, že keď sa spomínalo 65 a 35, 65 % sa nevymazalo, ale že tieto peniaze dostali podniky? Ak už podľa tejto distribúcie 35 % nebude rásť bavlna, tak sa skôr oplatí vziať len 65 % a pestovať niečo iné, alebo dokonca nepestovať vôbec nič, lebo 35 % nie je dostatočných na pokrytie výrobných nákladov takým spôsobom, aby bola bavlna prijatá za ceny, ktoré priemysel platí.
Ak teraz ide o otázku pracovných miest v spracovateľskej oblasti, nepopiera sa, že by bolo potrebné opäť diskutovať s odvetvím, či je schopné zaplatiť pestovateľom za túto bavlnu primeranú cenu, aby malo pestovanie bavlny zmysel.
Je, samozrejme, dôležité, že 65 %, ktoré sú neviazané, sa naďalej výrobcom platí bez ohľadu na to, či pestujú alebo nie. To je systém neviazaných platieb. Zdá sa mi, že toto bolo v predchádzajúcich príhovoroch trochu pomýlené.
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, pozorne som počúvala rôzne obavy, rôzne nápady, ktoré predniesli vážení poslanci. Myslím si a som presvedčená, že nie sme ďaleko odo dňa, keď bude možné nájsť prijateľný kompromis.
Myslím si, že nesmieme zabúdať, že keď Súdny dvor anuloval reformu o bavlne, nespochybňoval viazanú/neviazanú časť, pomer 35 ku 65. Vôbec nie. Dôvodom na toto stanovisko Súdneho dvora bola skutočnosť, že dospel k záveru, že bolo potrebné, aby sme urobili hlbšie hodnotenie vplyvu. To vlastne teraz robíme. To však neznamená, že sme videli akýkoľvek dôvod na zmenu viazanej/neviazanej časti a ak majú poľnohospodári zastaviť produkciu, nevyužijú, samozrejme, neviazanú časť. Môžu pokračovať so svojimi peniazmi, hoci v budúcnosti nebudú produkovať bavlnu.
Myslím si, že by sme mohli ukončiť túto situáciu, pretože sa domnievam, že niektoré z ťažkostí, ktorým čelí odvetvie, v skutočnosti vznikli predtým, ako sa v roku 2004 uskutočnila reforma. Ale dúfam, že výsledok tejto reformy bude, že budeme mať bavlnárske odvetvie. Možno to bude rozvojom, ktorí vidíme - bude menšie, ale dúfam, že bude aj konkurencieschopnejšie.
Myslím, že sa dá urobiť dosť veľa, ako spomenula pani Batzeliová, na zlepšenie kvality produkcie. Prispievame k pridanej hodnote produktu s označením pôvodu. Myslím si, že členské štáty produkujúce bavlnu by mali využiť túto možnosť, aby získali lepšiu cenu za svoje produkty tak, aby sme mohli udržať prosperujúce, konkurencieschopné odvetvie spracovania bavlny v Európskej únii.
Ioannis Gklavakis
Vážený pán predsedajúci, ak tomu rozumiem, všetci sa zhodujeme na tom, že pestovanie bavlny v EÚ musí pokračovať. Akoby nie? EÚ má 70 % deficit bavlny. Ak bude produkcia bavlny naďalej klesať na všetkých úrovniach, EÚ bude mať nedostatky vo všetkom.
V EÚ pestujeme len 2 % svetovej produkcie, ktoré musíme ochrániť za každú cenu. Nezabúdajme, že bavlna predstavuje len 0,15 % poľnohospodárskej produkcie EÚ. Okrem toho sa touto správou vyvíja osobitná snaha. Dôležité je, že v krajinách pestujúcich bavlnu, ktoré som navštívil, ma sami producenti uistili, že chcú pestovať kvalitnú bavlnu.
Všetky predložené návrhy by mali viesť k výrazným výdobytkom. Je však potrebné, aby som opäť zdôraznil niečo, o čom som zistil, že nebolo pochopené. Rozloha pôdy sa znížila, aby sa zvýšili podpory a celková suma prostriedkov na krajinu sa zachovala. Neexistuje zákaz zvýšiť objem obrábanej pôdy, hoci to by, samozrejme, bolo na úkor prostriedkov na hektár.
Preto sme sa v prípade Grécka posunuli z 370 000 hektárov s podporou 594 EUR za hektár na 270 000 hektárov s podporou 750 EUR. Ak budeme pestovať na viac ako 270 000 hektárov, zvolíme si 370 000 hektárov, na čo sme úplne oprávnení, nikto nepríde a nepovie nám, ako sa zvyklo, že existuje strop alebo pokuta. To znamená, že v zásade neexistuje žiadny zákaz.
(Poznámka z pléna)
Prosím, oslovte Parlament a vysvetlite to. Buďte taký dobrý a prečítajte si správu a uvidíte, že je to absolútne správne, lebo ak prekročíme 270 000 hektárov, získame namiesto 750 EUR nižšiu sumu. Prosím, pozrite si to sami v správe.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra o 11.00 hod.
