Förslag till allmän budget 2009 (avsnitt III) - Förslag till allmän budget 2009 (avsnitt I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX) (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är den gemensamma debatten om
ett betänkande av Jutta Haug för budgetutskottet om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009 (C6-0309/2008 - och ändringsskrivelse nr 1/2009 till det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009, avsnitt III, kommissionen (SEK(2008)2435), och
ett betänkande av Janusz Lewandowski för budgetutskottet om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009
Avsnitt I, Europaparlamentet Avsnitt II, Rådet Avsnitt IV, Domstolen Avsnitt V, Revisionsrätten Avsnitt VI, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Avsnitt VII, Regionkommittén Avsnitt VIII, Ombudsmannen Avsnitt IX, Europeiska datatillsynsmannen (C6-0310/2008 -.
Jutta Haug
föredragande. - (DE) Fru talman, herr rådsordförande, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Förberedelserna inför förstabehandlingen av den europeiska budgeten för 2009 är i stort sett avslutade. Jag vill därför inleda dagens debatt med att mycket varmt tacka ledamöterna i budgetutskottet, och alla ledamöter i de specialiserade utskotten, som jag har arbetat så nära ihop med, för ett gott samarbete och för att de ägnat detta så mycket tid.
Jag upprepar gärna vad jag sa när 2009 års budgetförfarande inleddes, nämligen att en budgetföredragande bara är så bra som de ledamöter hon arbetar med. Ni ska ha ett stort tack.
Jag tackar också alla medarbetare i budgetutskottets sekretariat. Vi ledamöter kan ha aldrig så goda föresatser, men utan sekretariatets genomgående förträffliga arbete skulle vi inte åstadkomma ett dyft. Tack ska ni ha! Ja, jag håller med om att det är motiverat med en applåd här.
(Applåder)
Jag vill också tacka min personliga assistent och partigruppernas medarbetare. Det behövs många huvuden och händer för att få till ett bra resultat.
Finanskrisen har starkt påverkat förberedelserna inför förstabehandlingen av budgeten, då vi var tvungna att läsa, förstå och utvärdera 1 400 ändringsförslag. Medlemsstaterna har, gemensamt och var och en för sig, satsat hundratals miljoner euro på ett säkerhetsnät under såväl bankerna som realekonomin. I jämförelse med detta framstår vår budget på runt 130 miljarder EURO som löjligt liten. Men våra överläggningar för att förbereda förstabehandlingen präglades ändå starkt av inlägg om just finanskrisen från alla inblandade grupper. Redan då föregrep vi alltså i princip rådets reaktion på våra budgetäskanden.
Vad är det då vi äskar? För det första handlar det om betalningsbemyndigandena. I juli påpekade vi att vi inte kunde acceptera den differens på 15 procent mellan åtagande- och betalningsbemyndiganden som fanns i kommissionens budgetförslag, och som rådet utökade ännu mer. Vi anser att detta strider mot principen att budgeten ska vara tillförlitlig och tydlig. När vi jämför differensen under det tredje året i den nuvarande budgetplanen med differensen under det tredje året i den föregående budgetplanen, som då bara var 3 procent, förstår vi inte heller hur en så enorm skillnad kan motiveras. Vi har därför ökat betalningsbemyndigandena. Det gick inte att minska differensen till noll, men vi lyckades halvera den, så att det nu återstår ett grinande hål på 8 procent.
Vi har inte ökat betalningsbemyndigandena genom acklamation eller på något slumpartat sätt. Ökningarna berör budgetposter som bidrar till att finansiera områden som parlamentet prioriterar. Hit hör åtgärder för att bekämpa klimatförändringen, unionens sociala dimension genom tillväxt för sysselsättning, att styra globaliseringen och att stödja små och medelstora företag. Hit hör också vissa poster som ökar medborgarnas säkerhet. Sammanlagt har vi ökat betalningsbemyndigandena från 0,89 procent av BNP i rådets förslag till i runda tal 0,96 procent av BNP.
För det andra beslutade vi att utnyttja möjligheterna i budgetplanen fullt ut. Beträffande underrubrik 1a och 3b vill vi att budgetposter som är viktiga för oss ska utnyttja sina anslag fullt ut, så att det inte återstår någon marginal. Underrubrik 1a, ”konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning”, får inte bli enbart retorik, utan vi vill att den ska innehålla konkreta åtgärder. Underrubrik 3b, ”medborgarskap”, får inte heller vara enbart tomma ord - vi vill ge den en reell innebörd, eftersom denna underrubrik trots allt samlar diverse politikområden som direkt påverkar medborgarna lokalt, och som Europeiska unionen är särskilt bra på att synliggöra.
För det tredje har vi gett paketet med pilotprojekt och förberedande åtgärder en rad impulser: nya politiska komponenter, nya gemenskapsåtgärder och eventuellt ny lagstiftning. Samtliga grupper står bakom paketet och kommissionen har redan utvärderat det.
För det fjärde har vi följt vårt politiska omdöme. Ingen ska tro att kommissionen eller decentraliserade organ gör ett bra administrativt arbete om deras anslag inte räcker till för att anställa de medarbetare som behövs. Vi godtar därför inte rådets nedskärningar. Vi har återställt ansatserna i det preliminära budgetförslaget. Kommissionen borde i gengäld inte bara tacka oss, utan också backa upp oss i våra konflikter med rådet.
För det femte vill jag ta upp vårt största problem, nämligen rubrik 1, som lite pompöst lyder: ”EU som global partner”. Redan då rubriken inrättades vid förhandlingarna om budgetplanen var den hopplöst underfinansierad. År efter år har vi därför i budgetdebatterna framhållit samma sak: Hur ska vi finansiera allt som behöver finansieras, och samtidigt ha kvar en marginal som låter oss reagera på oförutsedda händelser under budgetåret?
Jag kan bara rätt och slätt konstatera att vi inte har hittat någon tillfredsställande lösning, vare sig nu eller tidigare. Vårt stöd till Kosovo, Afghanistan, Palestina och nu Georgien kräver ju egentligen långsiktiga program, det kan inte ständigt hanka sig fram så här.
Detta är ju inga nyheter. Men i år kom kommissionen med ännu en utmaning. Med anledning av de enorma prisökningarna på livsmedel i världen föreslog den i juli att en mekanism för livsmedelsbistånd till utvecklingsländer inrättas med en budget på 1 miljard euro under 2008 och 2009.
En handlingskraftig kommission skulle genast ha föreslagit att de nödvändiga medlen överfördes från rubrik 2 till rubrik 4. Så skedde inte, dels därför att kommissionen inte är så värst energisk, dels därför att den är rädd av sig och fruktade att rådet inte skulle godkänna förslaget. Nu har problemet hamnat i våra händer. Vi behöver övertyga rådet om att inte bara predika om behovet av att hjälpa de allra fattigaste, utan också samarbeta med oss för att hitta de medel som krävs, och bestämma varifrån de ska tas, så att vi kan tillhandahålla ett direkt livsmedelsbistånd och köpa utsäde och gödningsmedel.
För oss i budgetutskottet var det självklart att vi inte skulle kunna hitta de medel som krävs i de budgetposter som hör till rubrik 4. Därför lade vi fram ett så kallat asteriskändringsförslag med 250 miljoner euro för livsmedelsbistånd, 40 miljoner euro till Kosovo, 80 miljoner euro till Palestina och 20 miljoner till Afghanistan. Av asteriskändringsförslaget framgår tydligt att vi vill anslå mer pengar än vad som finns att tillgå enligt budgetplanen. Det kan betraktas som en invit till rådet.
Förhoppningsvis tolkar rådet också vår not som en inbjudan eller ett krav, så att rådet snarast börjar förhandla med oss. Det finns ingen tid att förlora, vi får inte skjuta upp allt till sista minuten. Bollen ligger därmed hos er, herr rådsordförande.
(Applåder)
Janusz Lewandowski
Fru talman, fru kommissionsledamot! Dalia Grybauskaitförstår polska, men är nog mindre intresserad av den del av budgetförfarandet som jag har arbetat med.
Vi börjar nu nå fram till slutet av det som vi kallar pilotförfarandet. Jag ska passa på att lyfta fram det goda samarbete som vi haft med presidiet. Förtroendet mellan budgetutskottet och presidiet byggs hela tiden upp, vilket bland annat är generalsekreterare Harald Rømers förtjänst. Men eftersom ingen är helt felfri, går meningarna fortfarande isär på vissa punkter. Det visas också av de reserver som vi avsatt för 2009, ett år vars budget står inför flera utmaningar. 2009 är ett valår, med ett särskilt behov av information till allmänheten, och åtföljande finansieringsbehov. I år får också parlamentsledamöterna en annan status, vilket får finansiella konsekvenser. Jag vill också peka på de nya anställnings- och avlöningsprinciperna: De kommer att vara öppna, tillgodose det behov av assistenter som vi tidigare har konstaterat och betyder även att pensionsfonden i sin nuvarande form upphör. Vi tvingades också att strukturera om budgeten under andra halvåret 2008, för att anpassa oss till att vår verksamhet med största sannolikhet kommer att bedrivas enligt de gamla fördragen, och att Lissabonfördraget, som skulle förändra Europaparlamentets befogenheter, inte kommer att bli av.
Vi lyckades att hålla budgeten under vår självpåtagna tröskel, det vill säga under 20 procent av de administrativa utgifterna för Europeiska unionens institutioner. Vi bör godta denna nivå, både för administrationen och för partigrupperna, eftersom den gör lagstiftningsarbetet smidigare, underlättar för parlamentsledamöterna i deras vardag och gör det möjligt att förbättra det nya kommittéförfarandet. Nivåerna bör bibehållas under 2009.
Vi strävar efter att gradvis jämna ut vissa obalanser som under lång tid har vuxit fram i olika delar av parlamentets administration. Medlen ska i första hand gå till de tjänster som direkt hör ihop med parlamentsutskottens arbete. Vi har också avsatt reserver för detta. Vi har uppmärksammat andra initiativ som kan få parlamentets arbete att löpa smidigare, bland annat i parlamentets bibliotek och särskilt angående systemet för kunskapsförvaltning där. Vi har också blivit medvetna om att det nya besökscentret tyvärr inte hinner öppna före valet. Det hette ju att det skulle vara öppet då, men så blir det inte. Vi kan räkna med att verksamheten startar mot slutet av 2009, vilket vi också har anpassat personalkostnadsreserverna till.
Både parlamentet och övriga institutioner har som princip att budgeten är till för att hållas. I synnerhet under ett valår är det viktigt att de europeiska institutionerna inte visar sig överdrivet angelägna om att stå Europas skattebetalare dyrt. Det gäller också övriga institutioner. Vi har tagit allt detta i beaktande, liksom rådets beslut och våra egna bedömningar av institutionernas behov. Jag vill särskilt lyfta fram två områden. Vi har inrättat 39 nya tjänster vid EG-domstolen med anledning av det nya brådskande förfarandet. Vi har också inrättat tre nya tjänster vid Europeiska revisionsrätten för att öka organisationens potential, varigenom det också blir möjligt att finansiera rättens nya lokaler genom att tidigarelägga kostnaderna.
Förutsättningarna är alltså goda för att morgondagens omröstning ska gå snabbt och smärtfritt. Det beror på vårt utmärkta samarbete med partigruppernas samordnare och med utskottets föredragande, och inte minst på hur Reimer Böge har lett arbetet i utskottet. Jag vill särskilt tacka två personer som varit mig till hjälp här, nämligen Richard Wester and Marrianna Pari.
Dalia Grybauskaitė
kommissionsledamot. - (EN) Fru talman! Det är verkligen roligt att se hur snabbt och effektivt parlamentet har avslutat sin förstabehandling, och att omröstningen blir av redan i morgon. Budgetutskottet och dess ledare och samordnare har gjort en enorm insats, liksom naturligtvis partigrupperna. Huvuddelen av arbetet är nu färdigt. Det utgör en utgångspunkt för våra framtida förhandlingar. Inom två månader börjar överläggningarna på allvar mellan parterna, det vill säga budgetmyndigheten och kommissionen.
På det hela taget uppskattar och delar kommissionen starkt de politiska prioriteringar som får Europaparlamentet att föreslå budgetförstärkningar och återställande åtgärder. Beträffande betalningsbemyndigandena så avser Europaparlamentet att godkänna att marginalen utnyttjas ända upp till taket. Detta finner vi dock inte tillräckligt övertygande. Vi tror nämligen att det preliminära budgetförslaget överensstämmer bättre med mottagarnas faktiska förmåga att tillgodogöra sig anslagen, framför allt i medlemsstaterna. Jag ska under veckan skicka ut information om genomförandet av budgeten, och då kommer ni att se att vi har ett mycket vederhäftigt underlag för våra beräkningar.
Kommissionen stödjer i stort sett parlamentets förslag till ett nytt förfarande för pilotprojekt och förberedande åtgärder. Låt mig här passa på att betona hur mycket jag uppskattar vårt utmärkta interinstitutionella samarbete, som beror på en ny, framgångsrik ansats som huvudföredraganden, Jutta Haug, har drivit fram. Det här är första gången någonsin som vi har förhandlat färdigt om dessa pilotprojekt och har enats om deras breda omfattning redan före sommaren.
Låt mig också peka på ett antal frågor som ännu här vid förstabehandlingen allvarligt oroar kommissionen.
Det gäller först och främst rubrik 5. Vi uppskattar att parlamentet har återinfört de belopp som kommissionen begärt för personalens löner, men samtidigt har parlamentet fört 37 miljoner euro till reserven och ställt vissa villkor för att frigöra dessa medel.
Inte nog med det: Parlamentet har också avsatt ytterligare 16 miljoner euro till reserven inom två specifika politiska områden, nämligen transport och miljö. Att bemöta detta blir naturligtvis mycket besvärligt för kommissionen, särskilt i det sistnämnda fallet. Inom kommissionen finns det ju bara en arbetsgivare, nämligen just kommissionen. Det går inte att exempelvis stoppa utbetalningar till ett eller två generaldirektorat och fortsätta att betala de övriga.
Reserverna uppgår sammanlagt till runt 50 miljoner euro. De skulle hindra kommissionen från att genomföra rekryteringen till de 250 tjänster inom området utvidgning som beviljats, samtidigt som vi från och med januari inte längre kan ersätta personal som går i pension. Men vi inser förstås att vi har möjlighet att snarast efter förstabehandlingen visa er vår förhandlingsvilja och pedagogiska förmåga. Vi ska göra vårt bästa för att tillhandahålla alla förklaringar som krävs, och uppfylla de krav som ställs för att frigöra reserverna.
Vad administrativa stödfunktioner till driftsprogrammen beträffar har parlamentet i år gått på rådets linje och bekräftat nedskärningarna. Jag förstår att det krävs ytterligare tekniska förklaringar, och vi ska försöka lösa detta genom att förhandla om dessa budgetposter i stort.
Vi ser ett annat problem i att parlamentet inte har återinfört de begärda anslagen till publicering av upphandlingsmeddelanden. Vi anser att detta, särskilt under nuvarande förhållanden, undergräver kommissionens möjlighet att uppfylla sina förpliktelser enligt direktiven om offentlig upphandling. I detta snabbt föränderliga ekonomiska klimat försöker vi lösa problem i medlemsstaterna som rör statligt stöd och liknande. Det här skapar en risk för att kommissionens beslut överklagas i domstol.
Kommissionen kommer sammanfattningsvis att detaljgranska alla ändringsförslag som antagits av parlamentet. Vi meddelar vår reaktion i början av november i vår årliga skrivelse om genomförbarheten, och ska då motivera vår ståndpunkt i detalj. Men före förlikningen i november, och före andrabehandlingen, ska vi göra vårt bästa för att lösa alla de frågor som vi fortfarande anser vara problematiska nu vid förstabehandlingen.
Kommissionen kommer som vanligt att göra sitt bästa för att med rent uppsåt medla mellan de två budgetinstanserna. Det gäller särskilt förhandlingarna om problemen i rubrik 4, rubrik 5 och taket för de sammanlagda utbetalningsbemyndigandena i budgeten. Vi ska försöka att dra vårt strå till stacken genom att åstadkomma så goda förutsättningar som möjligt, och en budget som gagnar hela Europa, särskilt i dessa kärva tider som vi nu ska stå emot med gemensamma krafter.
Jean-Pierre Jouyet
rådsordförande. - (FR) Fru talman, fru Grybauskaitė, mina damer och herrar! Låt mig först be om ursäkt för att Eric Woerth inte är här. Han har blivit uppehållen i Paris med laga förfall, eftersom det är budgettider även i Frankrike, och dags att lägga fram budgetpropositionen för parlamentet inom ramen för det första beslutet om statsbudgeten. Jag har diskuterat saken med Reimer Böge och är fullt medveten om hur viktig denna debatt är för både parlamentet och det franska ordförandeskapet. Låt mig därför tacka mina, rådets och Eric Woerths assistenter, som har hjälpt mig att förbereda mig för denna viktiga debatt.
Vi har så långt genomfört vårt arbete i en mycket positiv samförståndsanda. Jag kan försäkra er att rådet avser att fortsätta denna utmärkta dialog, i syfte att få till stånd en balanserad uppgörelse om 2009 års budget som alla blir nöjda med. Jag lyssnade med stort intresse på Jutta Haugs anförande, liksom på Janusz Lewandowskis anförande. Det sistnämnda tog särskilt upp ett antal kommunikationsfrågor. Låt mig i det här sammanhanget nämna att vi lyckades nå politisk enighet så sent som i morse om en strategisk plan för parlamentets och kommissionens kommunikationsverksamhet. Det är väldigt roligt att kunna säga att vi - sånär som på några punkter, där vi är oense - har ett och samma mål, nämligen att sörja för finansieringen av Europeiska unionens prioriterade politiska områden, oavsett om det gäller konkurrenskraft, sammanhållning eller tillväxt.
Precis som ni och Dalia Grybauskaitpåpekade behöver vi i dagens internationella klimat se till att Europa har de resurser som krävs för att agera kraftfullt på den internationella scenen. Allt detta måste dock ske i enlighet med den finansiella ram som gäller för åren 2007 till 2013.
Låt mig därför här i korthet ta upp tre särskilt viktiga frågor. För det första betalningsbemyndigandena och de aktuella beloppen, för det andra reglerna för budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning, och för det tredje mekanismen för livsmedelsbistånd.
Vad betalningsbemyndigandena beträffar ska jag inte dölja rådets stora oro för de många betalningsbemyndiganden som Europaparlamentet avser att rösta om vid förstabehandlingen, eftersom man går en bra bit längre än kommissionen ursprungligen ville i sitt preliminära budgetförslag. Dessa betalningsbemyndiganden bör justeras så att de motsvarar det faktiska behovet. Framför allt bör vi använda tidigare budgetutfall som riktmärke för vår faktiska förmåga att genomföra sektorspecifika strategier.
Ända sedan de första budgetplanerna - som jag en tid följde ur ett annat perspektiv- har vi kunnat konstatera att gemenskapsbudgeten alltid har underutnyttjats. Så har det varit ända sedan 1988. 2008 års ändringsbudget kommer säkert att visa att vi i år, liksom tidigare, starkt har överskattat behovet av betalningsbemyndiganden. Det gäller särskilt inom så centrala politikområden som sammanhållning. Hittills tyder inget på att 2009 kommer att ge ett annat resultat.
Som Dalia Grybauskaitnämnde har vi bättrat oss på senare år, vilket är hennes förtjänst. Men det kvarstår en betydande osäkerhet om budgetåret 2009. Den 1 oktober hade bara två av 433 sammanhållningspolitiska program erhållit mellanutbetalningar. Vi får inte ställa Europeiska unionens budget i relation till icke jämförbara storheter inom ramen för åtgärderna för att rädda det finansiella systemet i världen för småspararnas räkning och skydda unionsmedborgarna. Ni inser säkert att vi i nuvarande ekonomiska och finansiella klimat framför allt måste värna de europeiska skattebetalarnas intressen, och, så långt det går, undvika att i budgeten införa betalningsbemyndiganden som inte kan utnyttjas.
Den andra punkten handlar om hur reglerna för budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning efterlevs. Rådet kommer att noggrannt och fullständigt genomföra det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Utgifterna ska hålla sig under den gräns som fastställs i avtalet, och det ska finnas en tillräcklig marginal till takbeloppen under de olika rubrikerna. Dessa tak är, som ni vet, inte målvärden som det gäller att uppnå. Vi anser att det är oacceptabelt att systematiskt ta marginalerna i anspråk, eftersom detta äventyrar hela vår förmåga att hantera oförutsedda situationer under budgetåret 2009.
Låt mig här i korthet ta upp rubrik 4. Parlamentet är i färd med att rösta om ett ändringsförslag som skulle spräcka taket i budgetplanen med råge. Vi är medvetna om att denna rubrik är ytterst kontroversiell. Vi behöver hitta en konsekvent metod för att hantera unionens olika prioriteringar på det internationella området och finjustera omfattningen av dess insatser. Det gäller särskilt i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där vi vet att läget kan förändras mycket snabbt. Vi bör därför även här ha kvar en marginal som ger oss kapacitet att hantera dels händelser som inträffar inom respektive område, dels sådana som hör ihop med insatser inom ramen för Gusp.
Den tredje punkten rör finansieringen av mekanismen för livsmedelsbistånd. Detta blir helt klart en viktig fråga vid rådets överläggningar de närmaste veckorna. I juni fick vi en stark politisk uppbackning genom att Europeiska rådet gratulerade kommissionen till att den avsåg att lägga fram sitt förslag. Våra instruktioner från rådet är emellertid glasklara: Vi måste hitta en finansiering helt inom ramen för den nuvarande budgetplanen. Jag är medveten om att parlamentet har samma inställning, men rådet försöker ändå på alla sätt att komma fram till en rimlig finansieringsform som låter oss praktiskt genomföra de önskningar som uttryckts från politiskt håll, bland annat av stats- och regeringscheferna och av Europeiska kommissionen.
För att mitt uttalande inte ska framstå som en översättningsmiss vill jag klargöra att det jag avsåg att säga var att jag vet att parlamentet inte har samma inställning. Jag sade fel, tungan slant naturligtvis. Men jag vill också nämna att det i vissa avseenden finns en samsyn mellan parlamentet och rådet om den viktiga frågan om mekanismen för livsmedelsbistånd. Framför allt har båda parter invändningar mot kommissionens förslag att hela mekanismen ska finansieras med marginalerna under de tak som hör till rubrik 2.
Vi måste naturligtvis - och detta inser också rådet - sträva efter att hitta bästa möjliga kombination av finansieringskällor, så att vi vid förlikningen i november, inom den ram som rådet anvisar, kan nå en uppgörelse om kommissionens förslag till totalbelopp. Jag är övertygad om att de tre institutionerna vid förlikningen i november kommer att göra allt som står i deras makt för att nå fram till en övergripande uppgörelse om 2009 års budget, och om hur de nya initiativ som jag nämnt ska finansieras. Överenskommelsen måste vara en kompromiss som gagnar unionen, unionsmedborgarna och dess institutioner så mycket som möjligt.
Låt mig helt kort ta upp den förordning om genomförande av beslut om gemenskapernas egna medel som parlamentet kommer att rösta om under innevarande sammanträdesperiod. Jag vill, både för egen del och å rådets vägnar, tacka Alain Lamassoure för hans betänkande. Jag vill också tacka kammaren för att den har handlagt ärendet så snabbt och effektivt. För vår del anser vi inte att kommissionens förslag är otänkbart. Medlemsstaterna ratificerar som bäst beslutet om gemenskapernas egna medel. Vi hoppas att vi den 1 januari 2009 har nått målet om förordningens fullständiga ikraftträdande. Detta var vad jag hade att säga.
Ana Maria Gomes
föredragande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor. - (EN) Fru talman! Den kroniska underfinansieringen av rubrik 4 är ett ständigt politiskt tvistefrö. Det hindrar oss från att uppfylla våra internationella förpliktelser i krishärdar som Kosovo, Palestina, Afghanistan och Georgien. Så länge kommissionen och rådet har underfinansiering av utrikesområdet som sin budgetstrategi har vi inte en chans att bygga upp en gedigen, långsiktig och gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Vi reagerar ad hoc på varje ny kris och ger den alla våra resurser och hela vår uppmärksamhet - se bara på exemplet Georgien i dag. Den senaste prioriteringen får oss att glömma bort de föregående.
Vi behöver öka anslagen under rubrik 4 om EU ska bli en global aktör. Den nuvarande finansieringsramen gör det omöjligt att tillgodose behoven hos alla de olika budgetposterna. Därför stödjer utskottet för utrikesfrågor med eftertryck den strategi som vägleder utskottet för budgetkontroll, nämligen att försöka återställa det preliminära budgetförslagets belopp för samtliga budgetposter. På så vis kan vi öka anslagen till Kosovo med 40 miljoner euro, och till Palestina med 139 miljoner euro.
Vi stödjer också asteriskändringsförslaget. Rådet och parlamentet måste med andra ord tillåta att flexibilitetsmekanismen används, liksom alla andra instrument inom ramen för det interinstitutionella avtalet. Då kan vi anslå 250 miljoner euro till mekanismen för livsmedelsbistånd, 40 miljoner euro till Kosovo, 80 miljoner euro till Palestina och 20 miljoner euro till Afghanistan.
Maria Martens
föredragande av yttrandet från utskottet för utveckling. - (NL) Jag talar nu som ledamot av utskottet för utveckling. Å utskottets vägnar har jag synpunkter på tre områden som vi redan har tagit upp: för det första på livsmedelskrisen, för det andra på systemet för att utvärdera utvecklingspolitiken och för det tredje på resursbristen under rubrik 4, det vill säga utrikesrelaterade utgifter.
Jag börjar med livsmedelskrisen. Den är naturligtvis ett gigantiskt problem som kan kräva miljoner människoliv. Det finns ett desperat behov av att européerna agerar gemensamt. Däremot bör det gå till på ett annat sätt än i kommissionens ursprungliga förslag. Vi måste respektera budgetöverenskommelserna, och får inte bortse från rådets och Europaparlamentets befogenheter. Det är därför roligt att kommissionen är beredd att överväga det första förslaget, nämligen att använda icke utnyttjade jordbruksmedel för det här.
Vi behöver trygga livsmedelsförsörjningen i de berörda länderna. Jag behöver knappast tillägga att det är nödvändigt med livsmedelsbistånd när människor befinner sig i livsfara. Men till syvende och sist gäller det att handla långsiktigt, och det är därför som livsmedelsproduktionen bör föras upp på EU:s dagordning igen, som ett särskilt uppmärksammat och prioriterat område.
I det här sammanhanget behöver vi också diskutera en omvärdering av det tematiska programmet för livsmedelstrygghet, och undersöka hur vi kan förbättra småbrukares tillgång till viktiga produktionsfaktorer. Det är därför roligt att förslaget om ett pilotprojekt för mikrokrediter har antagits. Det kommer säker att underlätta för småbrukare att finansiera sin livsmedelsproduktion.
För det andra behöver systemet för att utvärdera utvecklingspolitiken förbättras. Utvärderingen är alltför snävt inriktad på vart anslagen går, och alltför lite på resultaten. Om vi ska få allmänheten att ställa upp på ett fortsatt utvecklingssamarbete, behöver vi skaffa oss en bättre insikt i vad våra insatser har för resultat.
För det tredje: Resursbristen på utrikesområdet, rubrik 4, har vi redan diskuterat. Det handlar inte bara om resurser för utvecklingssamarbete, utan också om pengar till Kosovo, Mellanöstern och så vidare. Vi är mycket ambitiösa, och det är bara bra. Det är därför som den här posten behöver ökade strukturella resurser.
Helmuth Markov
Fru talman, fru kommissionsledamot, herr rådsordförande! Jag vill ta upp två frågor i Jutta Haugs betänkande.
Den första är att det på parlamentets initiativ har införts en separat budgetpost under rubriken handelspolitik för handelsrelaterat bistånd - med andra ord aid for trade - på 1 miljard euro per år. Tyvärr har kommissionen ännu inte kunnat ge oss några närmare upplysningar om hur dessa stödåtaganden ska genomföras eller om de är driftfärdiga. Det är uppmuntrande att budgetutskottet på förslag av utskottet för internationell handel har infört en ändring som innebär att rådets förslag om att minska detta aid for trade med 50 procent dras tillbaka.
Den andra frågan handlar om stödet till läkemedelsanknuten tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad till förmån för utvecklingsländerna. Under det senaste året har parlamentet vidtagit specifika åtgärder för att hjälpa de fattigaste länderna med sin läkemedelsförsörjning, och ett motsvarande finansiellt stöd är uppenbarligen en del av det. Tyvärr är det uppenbart att varken kommissionen eller rådet delar denna åsikt och om jag förstår saken rätt så har budgetutskottet beklagligt nog inte heller tagit med något ändringsförslag om detta.
När det gäller Janusz Lewandowskis betänkande har mitt utskott tagit upp en viktig aspekt av Europaparlamentets arbete inom internationella handelsförbindelser: dess deltagande i Interparlamentariska unionen i Världshandelsorganisationen i Genève. Eftersom vårt parlament är en av arrangörerna av dess årliga möten, och med tanke på att viktiga ministerkonferenser säkerligen kommer att stå på dagordningen under det kommande året i samband med Doharundan, så skulle det vara värt att öka finansieringen av detta för att se till att vi har lämpliga infrastrukturalternativ för deltagandet. Dessutom är vi särskilt angelägna om att hjälpa företrädarna för AVS-länderna att betala sina kostnader för resa och uppehälle i samband med den parlamentariska konferensen. Båda dessa delar kan, och bör, bidra till att öka öppenheten och förbättra dialogen mellan parlamenten, regeringarna och allmänheten, och i slutändan leda till ökad rättvisa och legitimitet i förhandlingarna och besluten inom ramen för samtalen inom Världshandelsorganisationen.
Pervenche Berès
Fru talman, fru Grybauskaitė, herr Jouyet! Jag vill på utskottet för ekonomi och valutafrågors vägnar uttrycka tillfredsställelse, beklagande och hopp.
Min tillfredsställelse beror på att budgetutskottet gick med på att anamma vårt förslag om att tillsynsmän, oavsett om det rör sig om banktjänster, försäkringar eller värdepapper, behöver ökade anslag för att kunna samarbeta bättre. Detta är en självklarhet och till och med de som inte är ledamöter av utskottet för ekonomi och valutafrågor lär hålla med om att det här är nödvändigt.
Mitt beklagande har att göra med att kommissionen, trots att euron är vår hörnsten, vår grund, i den rådande krisen, kraftigt har skurit ned på resurserna för informationsinsatser om vår underbara valuta.
Min förhoppning är att man vid plenarsammanträdet i morgon kommer att inse att Eurogruppen, oavsett på vilken nivå den sammanträder, hädanefter bör få utökade resurser. Den får inte vara en lättviktig struktur utan innehåll. Den har blivit verklighet. Därför hoppas jag att parlamentet i morgon kommer att rösta för principen om utökade resurser för Eurogruppen.
Karin Jöns
Fru talman! Jag vill börja med att tacka ledamöterna i budgetutskottet för att de i det stora hela delar utskottet för sysselsättning och sociala frågors synsätt på budgeten.
Trots det vill jag återigen propagera för vårt förslag att öka anslagen till den sociala dialogen. Vi kan inte fortsätta att tala om att den sociala dialogen är en pelare i vår europeiska sociala modell och sedan minska finansieringen på just detta område.
Här vill jag också uppmana rådet att samarbeta med oss för att hitta en lösning på problemet med klausulen om successiv nedtrappning. Den har en särskilt dramatisk effekt på de fackföreningsanknutna instituten och på lång sikt är det helt enkelt inte längre hållbart med fortsatta nedskärningar.
Låt mig säga en sak om utskottets två pilotprojekt: Det fanns en stor enighet för ett pilotprojekt om utstationering av arbetstagare och jag är säker på att resultaten av projektet kommer att ge oss en viktig insikt i våra framtida politiska beslut om direktivet om utstationering av arbetstagare. Därför kommer vi verkligen att noga se till att kommissionen i sin tur uppmärksammar de aspekter som är viktiga för oss i det här projektet, att förhindra lönedumpning och social dumpning.
Det andra projektet handlar om våld mot äldre. I det här projektet tar man itu med en tabubelagd fråga och det är särskilt viktigt.
Péter Olajos
Tack så mycket, fru talman! Som föredragande för yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet över EU:s budget för 2009 vill jag uttrycka min tillfredsställelse över det material vi har framför oss. En av de viktigaste förändringarna är att det under nästa år kommer att finnas 10 procent mer resurser för miljön än under 2008. Vi kommer således att kunna anslå 14 miljarder euro för miljöändamål.
Jag välkomnar särskilt att klimatförändringen är en av nästa års prioriterade frågor. Europa måste fortsätta ha en ledande roll i den internationella kampen mot klimatförändringen, som president Nicolas Sarkozy också betonade i går. Jag vill också betona att budgeten för Life+ också kommer att utökas med 9 procent. Jag välkomnar också lanseringen av så kallade förberedande åtgärder, eller pilotprojekt, och ser dem som enastående möjligheter. För dessa kommer tre av våra förslag på miljö- och folkhälsoområdet att i år få stöd från kommissionen på omkring 7,5 miljoner euro. Aldrig har så många projekt som är tillägnade klimatförändringen eller konsekvenserna av denna lanserats under ett och samma år.
Ur organens perspektiv anser jag att de siffror som kommissionen har rekommenderat i grund och botten är godtagbara. Det gläder mig att stödet till både mänskliga resurser och verktyg har utökats. Trots det rekommenderar jag anpassningar på två punkter. Den första har att göra med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Vi rekommenderar att reserven på 10 procent frigörs, eftersom det är först då som organet kommer att kunna fullgöra sitt uppdrag. Den andra punkten har att göra med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. Där är vårt initiativ det totalt motsatta. Det innebär att vi rekommenderar att 10 procent placeras i en reserv tills organet kan visa att det fungerar som det ska. Mina förslag i det hänseendet har också fått stöd av parlamentets miljöutskott och budgetutskott. Jag uppmanar mina kolleger i parlamentet att också stödja förslagen med sina röster vid plenarsammanträdet. Slutligen vill jag tacka Jutta Haug, föredraganden, och László Surján, skuggföredraganden för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater, för deras värdefulla hjälp i mitt arbete. Tack så mycket.
Gabriela Creţu
föredragande för yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd. - (RO) Budgeten är inte en politisk fråga. Den är inte något tekniskt problem utan ett oerhört djupgående politiskt problem. I budgeten fastställer vi vilka resurser som behövs för att uppnå målen. Vi visar också att vi är uppriktiga med de åtaganden vi gör. Bestämmelserna för den inre marknaden tycks vara tillräckliga.
Vi vill tacka Jutta Haug för hennes oerhörda insats för att samordna de vitt skilda ansökningarna som inkommit med mer allmänna politiska mål. Det kvarstår dock vissa problem trots dessa insatser. Finansmarknaden visar sina begränsningar. Vi kan se de brister som döljer sig bakom regler som vanliga medborgare tycker är svåra att förstå. De uppvisar fortfarande en viss sårbarhet.
Det ändringsförslag där man efterlyser resurser för att utbilda konsumenterna i finansiella frågor har förkastats av en majoritet i budgetutskottet. Skälet till detta är inte att spara pengar. Ett större belopp än det begärda beloppet har godkänts för ett ospecificerat ändamål på konsumentskyddsområdet. Vi vill be utskottet att fundera över att använda de godkända beloppen till det berörda kapitlet om finansiella utbildningsprogram. Den brist på information som drabbar vissa människor är en förutsättning för att främja spekulationer på marknaden och för att göra andra rika. Det här är dock inte rätt tillfälle att ta bort skyddet. Det bästa är om välinsatta medborgare försvarar sig på egen hand.
Miloš Koterec
Jag vill först tacka både föredraganden, Jutta Haug, och samordnaren för ett mycket känsligt förhållningssätt till EU-medborgarnas behov och för att de godtog rekommendationerna från utskottet för regional utveckling, som jag är ledamot av. Sammanhållningspolitiken måste fortsätta vara en budgetpolitik för EU på medellång sikt.
När jag, som föredragande för utskottet för regional utveckling, utarbetade utskottets yttrande över Europaparlamentets betänkande om ovannämnda budget ville jag också bidra till att lösa ett problem som medlemsstaterna försökte lösa inom ramen för sina utvecklingsprogram, eftersom det saknades en gemensam europeisk strategi på området. Det handlar om problemet med att integrera de romska samfunden inom EU. Jag föreslår ett pilotprojekt som kan bidra till att lösa det här problemet på EU-nivå. Syftet är att öka européernas kännedom om möjligheten att ta itu med problemet ur ett regionalt utvecklingsperspektiv.
Den här frågan är särskilt påtaglig i de nya medlemsstaterna, där små enklaver av romska samfund utgör ett allvarligt utvecklingsproblem och ett socialt problem. Projektet bör också omfatta framtagandet av tillräckliga resurser vid EU:s institutioner. Utan dessa kommer problemet att fortsätta att vara medlemsstaternas problem, vilket leder till att miljontals EU-medborgare av romsk nationalitet kan bli offer för en ojämn ekonomisk och social utveckling och mycket dålig integration.
Kyösti Virrankoski
Fru talman! Rubrik 2 i kommissionens preliminära förslag till budget, som rådet har strukit igen, speglade inte parlamentets prioriteringar. De direkta jordbrukssubventionerna och marknadsföringskostnaderna var alltför lågt beräknade till 2 027 miljoner euro under den fleråriga budgetramens tak. Jordbruksutskottet föreslog att budgetutskottet skulle se över de beräknade utgifterna, vilket det gjorde.
Nya inslag i budgeten är utdelningen av frukt och grönsaker till skolbarn och fonden för omstrukturering inom mjölksektorn. Till det förstnämnda avsatte utskottet 181 miljoner euro, medan 600 miljoner euro avsattes till det sistnämnda.
Eftersom det finns en mycket stor reserv av utestående åtaganden i programmen för landsbygdens utveckling på sammanlagt 9 miljarder euro och eftersom det i kommissionens förslag fanns en skillnad på 30 procent mellan åtaganden och betalningar ökade utskottets betalningar med 898 miljoner euro.
Utskottet rekommenderar att det tillhandahålls någon form av snabbt livsmedelsbistånd och att detta finansieras under rubrik 4, beroende på vilken typ av bistånd det rör sig om. Det innebär att det måste föras interinstitutionella samtal.
Emanuel Jardim Fernandes
Jag vill börja med att gratulera föredraganden, Jutta Haug, till hennes arbete med att utarbeta parlamentets ståndpunkt. De totala anslag som avsatts till fisket under årens lopp måste betraktas som en negativ utveckling, med tanke på att tidigare budgetar redan utgjort det minimum som behövs för att det ska finnas tillräckligt med resurser för att genomföra en gemensam fiskeri- och havspolitik.
De stigande bränslepriserna har inneburit ett ökat externt ekonomiskt tryck på fiskeindustrin. Samtidigt har priserna på fisk stagnerat eller till och med sjunkit. Detta har lett till betydande förluster för sektorn och allvarliga sociala problem för yrkesfiskarna i allmänhet.
Även om kommissionen föreslår att fiskesektorn ska omstruktureras och anpassas till det rådande makroekonomiska läget behövs det konkreta åtgärder för att garantera sektorns fortlevnad. Budgetförslaget och parlamentets nuvarande ståndpunkt innehåller stora nedskärningar, särskilt när det gäller övervakningen av fiskbestånd, internationellt samarbete, forskare på fiskeriområdet och datainsamling.
Å andra sidan välkomnar jag att parlamentets nuvarande ståndpunkt innefattar det pilotprojekt för ett centrum för övervakning av marknadspriserna som jag lade fram och att parlamentet fortfarande stöder den europeiska havspolitiken och alla därmed relaterade projekt genom att öka anslagen för forskning.
Helga Trüpel
Fru talman, mina damer och herrar! Vid en stor kulturkonferens i Berlin 2004 förklarade ordförande José Manuel Barroso att den europeiska kulturpolitiken handlade om Europas själ. Kulturbudgeten visar dock att dessa stora utmaningar har rönt lite framgång. Nu har vi visserligen lyckats lansera ett pilotprojekt för att tillhandahålla mer pengar för att främja konstnärers rörlighet och vi vill också öka satsningarna på livslångt lärande och ungdomsutbyten. Vi spenderar dock alldeles för lite pengar på det här området med tanke på att vi behöver inspirera EU-medborgarna att lära känna Europa. Som José Manuel Barroso redan har förklarat är Europas folk inte direkt överförtjust i den inre marknaden men vill lära sig mer om Europas kulturskatter.
Vi har precis delat ut parlamentets pris för europeisk film. Vi måste också lägga ned mer pengar på europeisk filmproduktion, eftersom vi behöver öka våra medborgares förståelse för europeiskt berättande och europeiska bilder av Europas historia och framtid.
Monica Frassoni
Fru talman, mina damer och herrar! En rättvisa som är långsam, svårtillgänglig och otydlig är hopplös. Vi menar att personalen vid kommissionen, Europaparlamentet och domstolen bör utökas och förstärkas på områdena rättslig förvaltning, kontroll av tillämpningen av gemenskapsrätten och bättre lagstiftning i allmänhet, just för att de nuvarande förfarandena är alltför långdragna och oklara.
Vi anser att kommissionen inte i tillräcklig utsträckning inser behovet av att investera i tillräckligt med personal inom dessa sektorer. Det förefaller direkt olämpligt att kommissionen fortsätter undanhålla hur många människor som specifikt arbetar med överträdelseförfaranden och fortsätter påstå att allting går som smort.
När det gäller Europaparlamentet vill jag understryka problemet med våra texters juridiska kvalitet och behovet av ökade och bättre investeringar i juristlingvisternas arbete. Detsamma gäller hela frågan om en intern omorganisation när det gäller kontrollen av tillämpningen av EU:s lagstiftning. Slutligen uppmanar vi kommissionen att rapportera till oss och uppge, även ur ett ekonomiskt perspektiv, vilka åtgärder som har vidtagits för att göra våra institutioner mer miljövänliga och hållbara.
Bárbara Dührkop Dührkop
Fru talman! Jag vill först tacka budgetutskottet för att det ställde sig bakom våra ändringsförslag.
På grund av tidsbegränsningen ska jag bara kort ta upp två punkter. Den första handlar om det traditionella ändringsförslaget om Frontex budget. Som ni alla vet har parlamentet, på grund av kommissionens brist på initiativ och framför allt på grund av rådets inkonsekvens, varit tvunget att slå fast Frontex handlingsutrymme genom budgetförfarandet.
I år har vi gått med på att utöka dess budget med 10 miljoner euro och på att försöka se till att det kan fortsätta bedriva permanenta insatser. Därför behövs det inte bara budgetanslag, herr rådsordförande, utan medlemsstaterna måste också fullgöra sina skyldigheter i det avseendet.
Min andra punkt handlar om godkännandet av anslag till ett pilotprojekt för integrationen av romer. Den europeiska konferens som kommissionen anordnade den här månaden får inte vara slutet utan snarare början av en sammanhängande politik för att integrera romerna i vårt europeiska samhälle.
Costas Botopoulos
föredragande för yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor. - (FR) Fru talman! Jag talar i egenskap av föredragande för yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor men även som socialdemokratisk ledamot av budgetutskottet. Det är också därför som jag har två minuter i stället för en.
(EL) Fru talman, mina damer och herrar! Vi i utskottet för konstitutionella frågor har dessvärre konstaterat att irländarna, under det år då de folkomröstade om konstitutionsfördraget, vilket - bortsett från själva resultatet av folkomröstningen - visade att politikerna måste kommunicera med EU-medborgarna, förklarar för oss att det främsta skälet till att de röstade nej var just bristen på kommunikation. Det är därför uppenbart att vi behöver mer kommunikation inför det kommande valet.
De flesta av våra förslag godtogs. Förslagen om att stärka två nya grundläggande politiska institutioner, nämligen de europeiska politiska partierna och de europeiska politiska institutionerna, godtogs emellertid inte, vilket är otillfredsställande. Nästa gång kanske.
Jag har ett par politiska synpunkter på den faktiska budget som vi ska rösta om i år. Jag säger politiska eftersom budgetens politiska roll i slutändan bör vara att genom budgeten ge oss möjlighet att spela vår roll som Europeiska unionen. Som kommissionsledamot Joaquín Almunia sa i går, och jag citerar honom på franska eftersom han talade franska: ”Il faut commencer à imaginer le budget de l'Europe.” Vi har knappt börjat tänka på budgeten, men det måste vi göra.
Vad ser vi då i år? Vi ser en budget med låga betalningar, med en stor klyfta mellan åtaganden och betalningar och med ett otillfredsställande svar om EU:s faktiska politiska prioriteringar. Ja, det finns problem och ja, som minister Jean-Pierre Jouyet sa måste vi ha marginal så att vi kan ta itu med krisen. EU:s faktiska politiska val är dock viktiga. Jag anser till exempel inte att så lite pengar bör öronmärkas för kommunikation under ett valår och att så lite pengar bör öronmärkas för utrikespolitik under ett år av geopolitisk kris.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Mot bakgrund av de långtgående mål som EU har ställt upp för sig är det överraskande att rådet ytterligare skär ned på den redan låga budgeten för 2009. Nedskärningarna kommer att leda till en större obalans mellan de åtaganden som görs och betalningarna för dem, vilket strider mot principen om budgetbalans.
Det belopp som rådet har godkänt - endast 0,89 procent av BNP - för betalningsbemyndiganden stämmer inte överens med EU:s många politiska prioriteringar och åtaganden. Resultatet kommer att bli att endast vissa av de viktiga pilotprojekt som kommer att gagna medborgarna kommer att genomföras i praktiken.
Som föredragande för yttrandet över budgeten för 2009 för utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män är jag oroad över den otillfredsställande användningen av budgeten för de befintliga programmens behov, såsom Progress- eller Daphne-programmen. Kommissionen bör också göra betydande insatser för att genomföra jämställdhetsprinciperna vid planeringen av sin budget och medlemsstaterna måste effektivt främja dessa när de använder strukturfonderna och Europeiska socialfonden.
Mairead McGuinness
Fru talman! Även jag vill tacka föredragandena för deras flitiga och mycket effektiva arbete med denna svåra uppgift. Jag vill särskilt ta upp frågan om Europeiska ombudsmannen som kommer att få utökade anslag med nästan 6 procent i budgeten. Det tycker vi är lämpligt eftersom vi inser att hälften av detta kanske inte kommer att behövas om det inte sker någon faktisk förändring av Europeiska ombudsmannens behörighet efter valet 2009. Jag anser att vi också bör inse att det inom Europeiska ombudsmannens ämbete har pågått en del arbete för att organisera personal och resurser på ett effektivare sätt.
Medan jag ändå står upp vill jag som ledamot av jordbruksutskottet bara säga att frågan om livsmedelsbistånd - och nu riktar jag mig även till den allmänhet som har samlats här - är någonting som berör människor djupt. Jag tror att allmänheten vill att vi ska ge generös hjälp i form av livsmedelsbistånd. Jag kan förstå att det finns vissa budgetöverväganden som måste göras angående reglerna, och det med rätta. Kanske säger detta någonting om det arbete som vi bedriver i bakgrunden, innan vi uttalar oss, för att se till att vi gör detta på rätt sätt och sänder rätt budskap till allmänheten om att vi stöder utvecklingsländerna och de hungriga och behövande.
Det är också värt att påpeka att vårt utvecklingsstöd tidigare var inriktat på jordbruk och livsmedelsproduktion, som andra talare har nämnt. Tragiskt nog har vi på senare år dock slutat att se på hur viktig jordbruksproduktionen är i utvecklingsländerna. Kanske förbiser vi den punkten även här i EU. Om livsmedelskrisen har inneburit någonting så har den påmint oss om hur känslig livsmedelsproduktionen är och att vi behöver skydda den i utvecklingsländerna.
På den punkten vill jag slutligen säga att en kollega till mig, Esther De Lange, och jag stöder ett pilotprojekt för att knyta kontakter mellan unga jordbrukare i Europa och i utvecklingsländerna. Jag tror att vi kan komma att se en del goda resultat av detta, eftersom de behöver hjälp och vi måste förstå deras svåra situation.
László Surján
Fru talman, mina damer och herrar! Först av allt vill jag på min grupps vägnar tacka föredraganden för hans arbete och hans samarbete. Budgeten är en gemensam uppgift och resultatet uppfyller flera politiska gruppers krav. PPE-DE-gruppens budskap är följande: Låt EU-medborgarna få ett säkrare liv. Säkerhet betyder många saker, inte bara att skydda Schengenområdets gränser, förhindra olaglig invandring och bekämpa terrorism utan framför allt att rädda arbetstillfällen genom ökat stöd till små och medelstora företag, forskning och utveckling samt livsmedelssäkerhet och livsmedelstrygghet. Av säkerhetsskäl behöver vi flera av varandra oberoende energikällor. Allt detta kräver mer pengar än vad rådet preliminärt har anslagit.
När det var fråga om att trygga bankernas verksamhet räckte det med ett par dagar för att få fram 2 000 miljarder euro. Ok. Vi bör dock inse att det tar EU 20 år att spendera ett sådant belopp. Parlamentet planerar mindre än 10 miljarder euro i ytterligare medel för nästa års program som alla syftar till att främja realekonomin. Det är fortfarande 1,5 miljarder euro mindre än det belopp som vi anslog i den sjuåriga rambudgeten. Det är därför inte olämpligt om vi, i den rådande situationen, i stället för att föra en återhållsam budgetpolitik, spenderar 10 miljarder euro mer på tillväxt, nya arbetstillfällen och våra medborgares säkerhet. Krisen är inte bara en finansiell utan även en ekonomisk fråga. Rådet bör vara vår partner i en mer kraftfull ekonomisk utveckling. Medlemsstaterna bör å sin sida undanröja de hinder - till exempel orimliga krav på deras egen andel - som innebär att de på konstgjord väg försvårar användningen av stöd till europeisk utveckling. EU måste hjälpa våra medborgare som har problem på grund av den världsomspännande krisen. Låt oss visa att EU inte bara kan förhindra att krig bryter ut i Europa utan att vi även kan övervinna den finansiella och ekonomiska krisen i Europa. Tack för er respektfulla uppmärksamhet.
Catherine Guy-Quint
Herr talman, fru kommissionsledamot, herr rådsordförande! Jag vill börja med att tacka alla föredragandena, i synnerhet Jutta Haug och Janusz Lewandowski, samt hela budgetgruppen, såväl valda företrädare som tjänstemän, för detta traditionella finansiella förfarande för år 2009. Det här är den tredje budgetramen och den visar precis hur onaturligt och surrealistiskt det årliga budgetförfarandet har blivit mot bakgrund av läget i Europa. Det handlar om att trolla med bokföringen, vilket gör det omöjligt att verkligen ta fram en gemensam lösning på gemenskapens samhällsproblem.
Efter kommissionens mycket blygsamma utkast gjorde rådet som det alltid gör och skickade oss ett begränsat förslag som inte gör det möjligt att uppfylla några av de löften som det gav under året. Ni har rätt, herr Jouyet. EU:s budget har varit underutnyttjad sedan 1988. Precis som inom idrotten ger träning bättre resultat och som idrottsman betraktat blir EU:s budget mer ineffektiv och mer outnyttjad ju mindre den blir. Det här är en ond cirkel som leder till politiska katastrofer.
Visserligen kan vi inte spendera utan att beräkna sådana utgifter men mot bakgrund av dessa fortsatta löften är det åtagandebemyndiganden, inte betalningsbemyndiganden, som registreras. Det här är början på budgetbedrägeri! Vi borde därför veta om EU vill uppnå sina mål och om medlemsstaterna är beredda att bidra till den gemensamma politiken eller inte.
Inför denna omöjliga uppgift tar parlamentet ledningen genom föredragandens arbete. Budgetramen är mycket snäv och kommissionens brist på initiativ har fått Europaparlamentet att inrätta nya pilotprojekt och förberedande åtgärder som kommer att främja framtida innovationer. Det är dock viktigt att vi, vid en tidpunkt då EU beslutar att skjuta till 1 700 miljarder euro för att hjälpa bankväsendet i euroområdet, lyckas få fram 250 miljoner euro till livsmedelsmekanismen för 2009. Parlamentet är mycket engagerat i denna fond för livsmedelsbistånd.
Den 21 november är det således rådet som har bollen. Parlamentet har respekterat de godkända förfarandena i alla dess former: respekten för budgetramen, kravet på flexibilitet under taket på 530 miljoner euro och kravet på en reserv för katastrofbistånd som finns med i budgetramen. Vi agerar inom ramen för våra befogenheter och vi räknar därför med att rådet antar en ansvarsfull politisk hållning som liknar vår egen. Det här är viktigt för att se till att alla medborgare tycker att EU:s arbete är trovärdigt.
Herr Jouyet! Jag vädjar till er: Politik handlar om att vara förutseende. Parlamentets ståndpunkt gör att vi kan vara förutseende, samtidigt som vi iakttar de regler som de tre institutionerna har valt att underkasta sig. Bevisa att ni lever upp till era åtaganden!
Anne E. Jensen
Herr talman! Jag vill börja med att tacka Jutta Haug för hennes gedigna insatser för att hålla ihop alla de olika delarna av det här budgetförfarandet. Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa stöder resultatet av omröstningen i budgetutskottet. För ALDE-gruppen har energi- och klimatpolitik, samt forskning och innovation, varit viktiga prioriteringar för budgeten 2009. Vi delar Jutta Haugs åsikt om att klimat- och energipolitiken inte är tillräckligt återspeglade i budgeten. Vi ser fram emot att kommissionen till våren lägger fram ett tydligt förslag på hur det här området kan få budgetstöd på EU-nivå. Mot bakgrund av Rysslands invadering av Georgien var det viktigt för ALDE-gruppen att både se till att Georgien fick återuppbyggnadsstöd och att stödja utvecklingen av Nabucco-gasledningen, som är tänkt att trygga Europas gasförsörjning utanför Rysslands kontroll. Det gläder oss att en majoritet har ställt sig bakom dessa prioriteringar.
I det föreliggande budgetförslaget har man strukit ett antal av rådets besparingar, vilket ger en mer realistisk bild av finansieringsbehoven under de kommande åren. Vi kommer att nå taket i den fleråriga budgetöverenskommelsen när det gäller tre budgetrubriker. Det gäller rubrik 1a om forskning, utbildning och transport och 3b om rättspolitiken och vi kommer att överskrida taket i rubrik 4 om utrikespolitiken. Budgettaken för utrikespolitiken är fortfarande alltför begränsade och varje år måste vi kämpa för att finansiera nya prioriteringar. Det är märkligt att se statschefer skriva ut räkningar på EU:s budget som deras egna finansministrar inte kommer att infria. Kommissionen har föreslagit att man ska finansiera livsmedelsmekanismen för utvecklingsländerna med pengar som sparats in på EU:s exportbidrag. Pengarna har naturligtvis sparats in till följd av de höga livsmedelspriserna som i sin tur skapar svältproblem i fattiga länder. Tanken är riktig men budgettekniskt måste vi göra det på ett annat sätt så att vi följer de överenskommelser som institutionerna har slutit. Därför föreslår vi nu att livsmedelsmekanismen och de extra anslagen till Palestina, Kosovo och Afghanistan finansieras genom att använda reserverna, till exempel flexibilitetsreserven. Det är inte rimligt att förvärva dessa pengar genom att skära ned på viktiga program för fattiga länder.
ALDE-gruppen har lagt fram ett förslag om att placera 12 procent av medlen i strukturfondsprogrammen i en reserv. Bakgrunden till förslaget var att vi ville pressa kommissionen att göra mer för att undvika de fel på 12 procent som upptäcktes i regionen under debatten om ansvarsfrihet för budgeten för 2006. Vår tanke med reserven var att den skulle användas som ett verktyg för att följa upp ansvarsfriheten för budgeten 2006. Vi kunde emellertid inte få tillräckligt med stöd för att göra detta, och det får vi således notera. Jag hoppas dock att kommissionen kommer att vidta åtgärder.
Janusz Lewandowski hade en intressant uppgift att utarbeta parlamentets och de övriga institutionernas budget. Jag tycker att han har lyckats hitta en bra kompromiss där parlamentets budget håller sig under 20 procent av de administrativa utgifterna.
Helga Trüpel
Herr talman, herr rådsordförande, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! EU:s budget för 2009 kan bara leda till mindre framgångar, eftersom vi måste hålla oss inom den tvångströja som budgetramen utgör. Gruppen De Gröna/Europeiska fria alliansen klargjorde vid omröstningen om budgetramen att den inte hade något samband med de nya utmaningar och uppgifter som vi stod inför.
Vi har precis hört alla talarna säga att EU:s budget för utrikespolitiken är underfinansierad. Om vi även ser till utmaningarna med den globala klimatförändringen så kan vi med vår EU-budget långt ifrån vidta de åtgärder som behövs.
Jag vill påminna er alla om president Nicolas Sarkozys stora tal i går, där han påpekade hur mycket vi behöver förändra i EU mot bakgrund av den ekonomiska krisen och klimatförändringen. Allt detta återspeglas endast i mycket begränsad omfattning i budgeten för 2009 och det är vårt gemensamma problem: EU:s budget räcker helt enkelt inte för att ta itu med dagens utmaningar. Även inom jordbrukspolitiken är det hög tid att sammankoppla energiproduktionen med miljömålen. Vi måste också - som José Manuel Barroso sa i går - göra mer för forskning och utveckling och, framför allt, inom utbildningspolitiken. Dessa är när allt kommer omkring Europas tillgångar. Vi måste gå från en reaktiv budget till en proaktiv budget och ett nytt politiskt koncept.
Slutligen måste vi göra mer för att bekämpa hungern: I Afrika söder om Sahara är svälten än en gång på frammarsch och det är oacceptabelt. Vi måste även göra mer för att främja rättvis handel så att utvecklingsländer och tillväxtländer äntligen får en rimlig chans.
Jag har nu kommit fram till det politiska resultatet. Som Nicolas Sarkozy sa i går måste vi lansera kapitalismen på nytt i miljövänlig form. Vi behöver en Green Deal. Först då kommer vi även att kunna lansera EU:s budget på nytt.
Wiesław Stefan Kuc
Herr talman, fru kommissionsledamot! I likhet med tidigare budgetförslag uppfyller budgetförslaget för 2009 inte våra förväntningar. Vad än viktigare är uppfyller det inte väljarnas förväntningar. Den största bristen är att den innehåller för få betalningsbemyndiganden. Om vi vill uppfylla alla förväntningar bör det vara minst dubbelt så många.
Rådet har begränsat anslagen och gjort det nödvändigt att minska antalet poster. Dessa nedskärningar drabbar särskilt avsnitt III som omfattar jordbruk och landsbygdsutveckling men de drabbar även EU-organen och övriga avsnitt. Inga utskott eller politiska grupper i Europaparlamentet lär vara nöjda med den här budgeten.
Även om man har fastställt de politiska prioriteringarna för 2009 har man inte kunnat behålla någon av prioriteringarna på en sådan nivå att det tydligt framgår att de har gynnats finansiellt. Officiellt finns alla de indikatorer som anges i den fleråriga budgetramen kvar i budgeten men vi hade alla räknat med att den skulle vara större. Därför innebär budgetförslaget en återgång till det ursprungliga förslaget och en strykning av rådets nedskärningar. Vid omröstningen om budgetförslaget räknar vi med att få igenom en ökning av de minskade budgetutgifterna. Vi kan lyckas.
Esko Seppänen
Herr talman, fru kommissionsledamot! Det kan med rätta sägas att nästa års budget visar på budgetdisciplin. Den låga nationalinkomsten som föreslås i budgeten kommer att innebära att det blir lag och ordning i EU.
Utgifterna för yttre åtgärder under rubrik 4 är otillräckliga enligt alla budgetkriterier. Vi vet alla att pengarna inte räcker till allt som rådet tycker är viktigt, och parlamentet har sina egna legitima preferenser när det gäller hur dessa medel ska användas.
Vi i vår grupp är inte särskilt angelägna om att stödja en höjning av de externa utgifterna i sig. Vi är inte för Georgiens upprustning efter sitt angrepp på civila i Sydossetien och ryska fredsmäklare och dess sorgliga förlust senare. Vi stöder inte rådets prioriteringar om en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Vi håller inte med om att en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik bör utvecklas mot en europeisk säkerhets- och försvarspolitik, som om Lissabonfördraget inte hade förkastats. Låt medlemsstaterna vara nöjda med finansieringsmekanismen Athena för detta ändamål.
Vi stöder inte biståndet till Irak, Afghanistan och Georgien, via internationella organisationer, utan en möjlighet att kontrollera hur EU:s pengar används. Vi är naturligtvis för stöd till förtryckta nationer, till exempel palestinierna. Samtidigt menar vi dock att rådets prioriterade områden tär på de reserver som är avsedda att finansiera de mål som parlamentet anser vara viktiga.
Alla som var inblandade i utarbetandet av budgeten vet att taket för yttre åtgärder inte kommer att hålla utan kommer att kollapsa under budgetförfarandet, precis som taket här i parlamentet gjorde i augusti förra året. Låt oss kunna hålla oss under taket. Om vi gör det genom att mixtra med bokföringen strider det mot god budgetsed och utgör en förvaltningskultur som inte är öppen för EU-medborgarnas insyn, som är dem som måste stå för hela notan.
Även om vår grupp anser att det inte finns något större förtroende för EU:s yttre åtgärder bland oss vill vi att fakta ska komma fram. Det är nu en uppgift för rådet.
Nils Lundgren
för IND/DEM-gruppen. - Herr talman! Detta är ett i en viss mening väl genomarbetat budgetförslag. Det är kompetenta och reflekterande föredraganden som är värda all uppskattning för sitt arbete inom den ram vi har. Men ändå är naturligtvis allt detta fullständigt fel - för vad ska EU egentligen göra? Här går minst två tredjedelar av pengarna till jordbruk och till strukturfonder, inklusive slöseri och korruption. Det som EU borde satsa pengar på, t.ex. storskalig forskning som fusionsprojektet i Barcelona, eller gemensam infrastruktur som Galileo eller avskiljning och lagring av koldioxid osv. är småpotatis i denna budget.
Här kan vi finna en globaliseringsfond som nu ger 2,4 miljoner euro till Portugal och 10 miljoner euro till Spanien. I båda fallen är det fråga om bråkdelar av promillen av dessa länders bruttonationalprodukter. Det finns ingen anledning att de ska få pengar från andra länder till detta. Vi har en solidaritetsfond där 13 miljoner euro går till Frankrike för orkanen Deans härjningar på Martinique och Guadeloupe. Detta är återigen en bråkdel av promillen av Frankrikes bruttonationalprodukt. Detta är helt orimligt! Vi talar om rika länder som utan svårighet klarar detta utan smulor från andra medlemsländer.
Varför görs detta? Jag vill hävda att det görs därför att det är PR-pengar som ska fungera som reklam för EU. Det har ingen annan innebörd. Härnäst blir det väl snöröjning. Jag upprepar, vi är inne på helt fel spår. Vi diskuterar en budget som är tekniskt välgjord, men politiskt idiotisk.
Sergej Kozlík
(SK) Förra året var vi ungefär lika förfärade över de låga utgifterna i EU:s budget för 2008. De uppgick till 0,95 procent av bruttonationalprodukten. Jag jämförde då kurvan för den årliga minskningen med ett fallande löv. Vi trodde att de inte kunde bli lägre. Vi hade fel.
Utgifterna för 2009 utgör 0,89 procent av BNP. Vi talar inte längre om någon kurva. Det är fritt fall. Vem bryr sig om att utgifterna är helt i obalans med EU:s politiska prioriteringar och skyldigheter? Vem bryr sig om att klyftan ökar mellan skyldigheter och betalningar? Totalt sett uppgår de obetalda skyldigheterna i dag till 139 miljarder euro, vilket är mer än EU:s årliga budget.
Vi kan alla se att det finns en inre oförenlighet i rådets politik. De flesta av medlemsstaternas regeringar kommer inte att lyckas få alla sina EU-medel under innevarande år. Ovannämnda klyfta innebär att utgifterna minskas i nästa års budget. Klyftan ökar mellan budgetramen för åren 2007-2013 och de faktiska budgetarna, till nackdel för medborgarna och regionerna som inte får de resurser som de behöver, särskilt från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.
Det här handlar också om Europaparlamentets svaghet. Vi kommer inte att hitta ett effektivt sätt att utöva påtryckningar på regeringarna, ministerierna och andra organ inom den offentliga förvaltningen i våra egna länder att anslå tillräcklig finansiering till dessa områden. Jag anser att utgifterna i EU:s budget bör utökas, vilket föreslås i Jutta Haugs utmärkta betänkande. Samtidigt undrar jag dock om vi inte bara kämpar mot väderkvarnar.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Herr talman, herr rådsordförande, fru kommissionsledamot, föredragande, mina damer och herrar! Vad är det slutgiltiga målet med en EU-budget, vad är dess raison d'être, under ett år av verklig och total finansiell kris?
Det första målet är att se till att budgeten inte bara utgör ytterligare en belastning på de nationella statskassorna. Det får med andra ord inte innehålla alltför stora utgifter utan får endast täcka områden som medlemsstaterna inte kan eller får täcka själva.
Det andra målet är att se till att det är en budget som ger mervärde. De program för vilka finansiering beviljas måste få tillräckligt stöd av den politiska makten - rådet och parlamentet - och tekniskt stöd av den verkställande makten, det vill säga kommissionen.
Kommissionens roll har aldrig varit viktigare än under detta år av djup kris. Den har ett större ansvar än någonsin, eftersom vi måste få ut så mycket vi bara kan ur varje euro som de europeiska skattebetalarna investerar.
För det tredje måste EU:s budget vara effektiv och till och med konjunkturutjämnande i en tid då liberal blir socialdemokratisk och socialdemokratisk tenderar att bli liberal.
En studie som genomförts under ledning av den spanska ekonomen, Rafael Flores, har visat att utgifter på infrastruktur och kommunikationer är de offentliga utgifter som har störst inverkan på offentliga investeringar och sysselsättning. Det som är bra för mitt land bör även vara bra för hela Europa.
EU:s strukturfonder och Sammanhållningsfonden är gemenskapens viktigaste verktyg för att på nytt bygga upp den europeiska infrastrukturen och därmed öka sysselsättningen. Därför stöder min grupp bland annat ökade anslag till de transeuropeiska näten, som rådet på ett oansvarigt sätt har glömt bort, ökade anslag till energinäten samt ökade anslag till betalningsbemyndiganden under budgetrubriken konvergens.
Thijs Berman
(NL) Herr talman! De andra institutionernas budgetar kan ståta med en rimlig balans mellan den ständigt stora efterfrågan, en nästan kronisk efterfrågan, på mer personal och behovet av att begränsa utgifterna.
Europaparlamentet som är en försiktig budgetmyndighet håller sig inom de överenskomna gränserna (en femtedel av institutionernas budget) men investerar trots det i kunskap genom att utöka personalstyrkan inom grupperna och öka kapaciteten på biblioteket. Det är nödvändigt eftersom de frågor som vi ställs inför alltid är komplicerade och handlar om globaliseringen och världsomfattande frågor. Grunden håller på att läggas för införandet av stadgarna för ledamöter och assistenter och detta är en fråga om social rättvisa som vi väntat länge på.
Det kommer att finnas mer personal som kan upprätthålla kontakterna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, vilket är oerhört viktigt, även om det rör sig om ett fåtal personer. Det handlar om utbytet med de nationella parlamenten som måste förbättras. I våra huvudstäder finns det ofta en stor brist på kunskap om Bryssels agendor och om subsidiaritetsfrågor, samtidigt som EU-medborgarna i större utsträckning än tidigare ställer kritiska frågor om vad som bör regleras på nationell nivå respektive EU-nivå.
När det gäller de övriga institutionerna vill jag bara säga detta: Tillgängligheten för medborgarna bör vara av största vikt. Därför är det viktigt att utöka Europeiska ombudsmannens personal, bara för att nämna en aspekt. EU måste vara öppet för alla medborgare, inte minst för medborgare som har klagomål.
Nathalie Griesbeck
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Först vill jag tacka våra två kolleger från budgetutskottet - Janusz Lewandowski och naturligtvis Jutta Haug - som engagerat och effektivt har övervakat vårt arbete.
Först vill jag på den tid jag har på mig mycket kort berätta för er att jag på det hela taget är nöjd med ett antal riktlinjer som har bevarats inom ramen för en budget som är mycket återhållssam, till och med stram, som vissa av våra kolleger har sagt. Grundläggande riktlinjer för tillväxt, sysselsättning och klimatförändringen har bevarats och vi har till och med sett en ökning av de totala betalningarna för dessa prioriteringar i alla fall.
Vidare är jag för det andra nöjd över en mer specifik punkt: Vi har i och med budgetutskottets förslag lyckats göra posterna för forskning och innovation, samt allt som rör strukturfonderna, mer förståeliga och har därigenom gett våra medborgare praktiska svar.
Nu när vi befinner oss i en kris, vars omfattning och konsekvenser är stressande och tyvärr kommer att vara långlivade, vill jag framhäva hur viktigt det är att EU har samordnade åtgärder för att ta itu med krisen. Det senare är inte bara mer uppenbart nu än någonsin tidigare utan är också nödvändigt när det gäller att ge stöd till investeringar i stora infrastrukturprojekt för att stimulera vår europeiska ekonomi.
Gérard Onesta
(FR) Herr talman! Det är uppenbart att Lissabonfördraget dessvärre inte kommer att träda i kraft nästa år, men vi kommer ändå att behöva en reglering. Det kanske inte blir något nytt fördrag men det finns ändå nya behov. Det finns uppgifter som inte följer det institutionella tempot. Vi behöver bara titta på nyheterna, med finanskrisen och miljökrisen. Vi kommer att behöva resurser i vårt flödesschema.
År 2009 är också ganska speciellt eftersom vi har en överenskommelse med en mycket känslig varelse som kallas EU-medborgaren, det vill säga väljarna. Vi bör således inte snåla med resurserna för kommunikation och samarbete. Låt oss här också hitta ordentliga resurser för vår webb-tv, valkampanjen, besökscentret, medborgarforumen osv.
När det gäller byggnaderna äger vi nu nästan alla våra byggnader. Jag syftar här på våra tre huvudarbetsplatser. När det gäller den som vi ännu inte äger, den i Luxemburg, kommer vi att påbörja arbetet där om ett par veckor. Det är en stor, mycket omfattande byggarbetsplats där vi kommer att bygga en av de största byggnaderna i världen, med en helt självständig energiförsörjning. Det kan vi vara stolta över. Vi kan vara stolta över vår fastighet men, som det här rummet vittnar om, byggnader behöver underhållas! Det innebär att vi som ägare nu kommer att behöva hitta resurser för att kunna ha fastigheter av hög kvalitet.
När det gäller miljöpolitiken var vi 2008 en av de första institutionerna som certifierades enligt gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS). Det kan vi vara mycket stolta över. Vi har nu haft resultatet från vår undersökning om parlamentets koldioxidavtryck i två dagar. Parlamentet förbrukar 200 000 ton koldioxid per år. Om vi vill uppnå målet om att minska utsläppen med 30 procent på tolv år så kommer vi att behöva en del resurser.
Jag ska avsluta med att helt enkelt berömma vår vän Janusz Lewandowskis goda arbete. I den nya medlingsmetod som vi har infört har vi nämligen varit mycket, mycket lyckligt lottade som har honom som ledare.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Herr talman, fru kommissionsledamot! I den här debatten finns det fyra frågor som jag vill uppmärksamma er på. För det första innehåller budgeten betalningsbemyndiganden på 124 miljarder euro, vilket är de högsta siffrorna i EU:s historia. Trots det är det de lägsta om man ser till bruttonationalprodukten i de 27 medlemsstaterna. Detta råkar vara den nivå som Europaparlamentets budgetutskott föreslagit, då kommissionen föreslog ännu lägre bemyndiganden och kommissionen gjorde ännu mer nedskärningar i denna blygsamma budget.
I budgetramen för 2007-2013 låg taket för betalningsbemyndiganden på 0,97 procent av bruttonationalprodukten. Vi har med andra ord att göra med en väsentlig skillnad mellan det vi hade för avsikt att finansiera för tre år sedan och det som EU nu vill finansiera. För det fjärde kan vi varken få ett större EU eller en djupare integration för så lite pengar. EU kan inte heller vara en pålitlig global partner eftersom detta hotas av att EU inte lyckas uppfylla sina egna åtaganden på området.
Pedro Guerreiro
(PT) Den här debatten om gemenskapens budget för 2009 borde ha handlat om de beslut som rådet inte har fattat den här månaden. Det som vi absolut borde ha diskuterat är de brådskande budgetåtgärder som behövs för att effektivt stödja småskaligt och familjebaserat jordbruk, fiske, textil- och klädindustrin, varvsindustrin, samt mikroföretag och små och medelstora företag. Dessutom behövs det snarast andra åtgärder för att försvara produktionssektorerna i varje medlemsstat, särskilt sammanhållningsländerna, sysselsättning med rättigheter och anständiga löner för arbetstagarna.
Det som definitivt borde ha diskuterats var den nödvändiga brytningen med gemenskapens budgetpolitik. Denna politik bidrar till att främja en ekonomisk politik som är en av orsakerna till den strukturella kris som vi har dragits med i EU så länge. Den är också roten till nedgången i produktionssektorn, arbetslösheten, osäkra anställningar, ökade sociala orättvisor och stora skillnader mellan medlemsstaterna.
Ashley Mote
(EN) Herr talman! Jag ser att det fortfarande anslås miljontals euro av offentliga pengar till att manipulera människor och köpa allmänhetens stöd för EU i kandidatländerna, medlemsstaterna och på annat håll. Vi har fortfarande vägar och broar som inte leder någonstans. Vi byter till och med ut trottoarerna i Karínia utanför turkiska casinon och vi spenderar 400 miljoner euro på att tillhandahålla elektricitet i Kosovo där kvittona sedan bara försvinner.
Det här är mycket tveksamma sätt att använda offentliga pengar för politiska ändamål på. Inte undra på att skattebetalarna i nettobidragsländer som mitt i allt större utsträckning protesterar mot att EU-medel ges till länder som har ett lägre skattetryck - ibland mycket lägre - och effektivt ersätter bristen på lokala skatteintäkter.
Med anledning av dessa oegentligheter skrev jag nyligen till revisionsdomstolen för att klargöra om dessa betalningar av offentliga medel är lagliga enligt internationella finansiella redovisningsstandarder.
Esther de Lange
(NL) Herr talman! En av de största fördelarna med att tala sent är att man kan utelämna ett stort antal saker som redan har tagits upp. Jag ska därför genast ta upp två punkter som ligger mig särskilt varmt om hjärtat. För det första måste vi som samhälle nu när det finns allt fler överviktiga barn i Europa investera mer i undervisning i goda kostvanor.
De ökade anslagen i budgeten för mjölk i skolan som vi har föreslagit passar mycket väl in i denna ambition. Vi vill avsätta ytterligare 13 miljoner euro till att öka antalet skolor och även utöka utbudet med ett antal nyttiga produkter. Det är dock olyckligt att kommissionen enligt min mening är så sen att reagera på initiativ som skolfruktprogrammet.
Europaparlamentet skulle ha velat ha pengar i kassan för det här programmet 2008. Nu kommer det att bli 2009 innan det delas ut gratis frukt på skolor och endast 1,3 miljoner euro har öronmärkts för nätverksbyggande och informationskampanjer. Det tycker jag är beklagligt. Frukten kommer inte bara att regna ned på skolorna av sig själv efter sommarlovet. Det kommer att behövas en hel del förarbete med det här programmet och det kommer att behövas pengar för detta även nästa år. Det skulle därför verkligen inte skada med lite mer dynamik.
För det andra vill jag uppmärksamma er på ett förslag om att utreda avkastningen i produktionskedjan för livsmedel. Fru kommissionsledamot! Visste ni till exempel att den ekonomiska avkastningen på det här äpplet är 22 procent i er livsmedelsbutik och 23 procent i distributionsledet, medan primärproducenten av äpplet, jordbrukaren, vars arbete är en förutsättning för att vi överhuvudtaget har något äpple, under de senaste åren har haft en negativ avkastning på - 4 procent?
Vi vill granska jordbrukarnas situation i den studie som vi föreslår. Om vi vill ha kvar en jordbruksproduktion i Europa måste vi när allt kommer omkring granska primärproducenternas situation och maktkoncentrationen i produktionskedjan, till exempel stora livsmedelskedjor. Fru kommissionsledamot! Jag hoppas att ni tillsammans med er kollega med ansvar för konkurrens kommer att vilja ta tag i den här frågan.
Göran Färm
Herr talman! Som industriutskottets budgetföredragande vill jag gärna tacka Jutta Haug för att hon har lyssnat så väl till våra prioriteringar. De slår verkligen igenom i budgeten. Till min svenske EU-skeptiske kollega Nils Lundgren som talade nyss och som betecknade budgeten som idiotisk vill jag bara säga att den ju inte blir bättre av att han själv föreslår total nedläggning av några av de bästa delarna av budgeten, t.ex. sjösäkerhetsmyndigheten och Youth In Action-programmet.
Men visst har EU:s budget problem. Den tredubbla kris som vi lever i visar vad det handlar om. Jag talar om klimatkrisen, livsmedelskrisen och finanskrisen. Industriutskottet föreslår minst 5 procents ökningar av alla operativa anslag som rör klimat och energi, men det är ändå en droppe i havet. Som socialist ser jag nödvändigheten av Food Aid, men debatten om finansieringen visar svagheterna i budgetsystemet. Det visar hur svårt det är att göra mer betydande omprioriteringar. President Nicolas Sarkozy pekade i går på behovet av gemensamma insatser för Europas näringsliv till följd av krisen, men i EU:s budget finns inga sådana resurser. Industriutskottet pekar på nödvändigheten av ökad finansiering för små och medelstora företag, men även det är en droppe i havet.
I stället tvingas vi uppfinna det ena tillfälliga instrumentet efter det andra. Vi har flexibilitetsinstrument, globaliseringsfond, solidaritetsfond och Food Facility och vi kommer snart att få en särskild mekanism för att ta hand om intäkterna från den framtida auktioneringen av utsläppsrätter. Jag menar att det är dags att göra en mera långtgående och framåtsyftande översyn av långtidsbudgeten. Vi har chansen nu när vi ska göra en halvtidsöversyn för att se till att den blir bättre anpassad för att hantera den alltmer komplicerade verklighet vi lever i och där det krävs radikala tag.
(Debatt)
Seán Ó Neachtain
(EN) Herr talman! Den viktigaste aspekten av den här budgeten är hur den hjälper och stöder hela EU:s ekonomi, samt utvecklar och stärker ekonomin - någonting som verkligen behövs för närvarande. Jag välkomnar därför stödet till forskningsprogram och utvecklingen av ny teknik i budgeten. Utan en sådan teknikutveckling kan vi inte hoppas på en konkurrenskraftig ekonomi.
Jag skulle även vilja se att detta stöd tillhandahålls i alla regioner i EU, inte bara i stadsområden utan även i landsbygdssamhällen. Jag skulle även vilja se ett starkt stöd för hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken under de kommande åren för att se till att vi får en hälsosam livsmedelsförsörjning på lokal nivå och inte behöver förlita oss på importerade livsmedel från avlägsna länder.
Margaritis Schinas
(EL) Herr talman! Under ett valår bör budgeten ha två tydliga egenskaper: För det första bör den innehålla resurser som speglar EU:s ambitioner och för det andra bör den innehålla åtgärder och politiska budskap som motsvarar den genomsnittliga medborgarens förväntningar, särskilt i det rådande svåra ekonomiska klimatet.
Om vi utvärderar det budgetförslag som vi har framför oss enligt dessa kriterier utgör betalningarna på 0,96 procent av gemenskapens BNP i princip ett tillräckligt stort belopp men bara om rådet inte skär ner på det vid andra behandlingen. Jag räknar med att ministern kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt denna punkt.
Saker och ting är bättre i fråga om politiska budskap och politiska mål där vi faktiskt har täckt in samhällets grundläggande prioriteringar. Utan att gå närmare in på detaljer vill jag nämna en särskilt viktig fråga som rör mitt land och andra länder i södra EU, nämligen frågan om olaglig invandring.
För närvarande samlas tusentals irakier, kurder, afghaner och georgier i Turkiet och försöker att ta sig in i EU en masse. Grekland och andra länder i södra Europa måste med små medel göra mycket stora insatser för att kontrollera den olagliga invandringen. Bara under 2007 hade vi 110 000 olagliga invandrare i Grekland och vi har haft över 80 000 fram till september i år.
Det gläder mig därför att gemenskapens budget för första gången har en separat post för EU:s solidaritet med sina medlemsstater i söder. Jag räknar med att det hela kommer att slå väl ut och att posten kommer att finnas kvar även i fortsättningen.
Brigitte Douay
(FR) Herr talman! Vi debatterar budgeten för 2009 och budgeten för institutionernas kommunikationsinsatser samma dag som parlamentet, kommissionen och rådet har undertecknat den politiska deklarationen ”Samarbete för kommunikation om Europa”, där rådet uppvisar en gemensam vilja att förbättra och harmonisera informationen om EU till medborgarna.
Det är viktigt att öka medborgarnas kunskap om EU-frågor under detta valår och vid en tidpunkt då EU-skepsisen ökar. Vi hoppas faktiskt att valdeltagandet blir mycket stort. För att det ska kunna bli det är det viktigt med alla initiativ som syftar till att förklara hur EU fungerar och dess mervärde för det dagliga livet och för att förbereda sig inför framtiden. Det kommande besökscentret i Bryssel är en del av detta men jag är rädd att vissa ändringar som antagits i utskottet kommer att försena dess efterlängtade öppnande.
Jag vill på min grupps vägnar faktiskt påpeka hur angelägna vi är om att se stora investeringar i alla kommunikationsinitiativ som rör medborgarna och medierna, särskilt på lokal nivå. Parlamentet och kommissionen måste uppmuntras i all politik som är avsedd att öka medborgarnas stöd för det europeiska projektet.
Michael Gahler
(DE) Herr talman! Jag kommer att tala om rubrik 4 som handlar om EU:s yttre åtgärder. Vi vill åstadkomma förbättringar för människor och en fredlig och human utveckling i nuvarande eller före detta konfliktområden som Georgien, Kosovo, Palestina, Afghanistan eller Pakistan.
Eftersom det inte har avsatts tillräckligt med medel i budgeten måste vi 2009 återigen få extra resurser från medlemsstaterna för vårt ökade arbete. Vi får framför allt inte minska våra åtaganden och betalningar i vårt omedelbara närområde: Det är viktigt att kandidatländerna, våra europeiska grannar i öst, och våra partner i Medelhavsområdet, ser EU som en pålitlig partner som de kan räkna med.
Om vi ser till genomförandet av budgeten för 2008 - till exempel enbart för Palestina - och antalet ändringsskrivelser kan jag redan se att vi kommer att hamna i en liknande situation 2009. Jag riktar därför en vädjan till ordförandeskapet i rådet inför medlingsmötet. Den 21 november kommer vi tillsammans att starta flexibilitetsmekanismen i enlighet med våra förslag, vilket innebär att vi under nästa år inte kommer att vara lika mottagliga för ändringsförslag. Som ni vet står vi inför ett val, vilket innebär att ni inte heller vet vem som kan komma att sitta framför er efter valet.
Vi har lagt extra tonvikt på utrikesfrågorna, vilket jag tycker är ett steg i positiv riktning. Vi har anslagit extra resurser så att vi kan publicera europeiska nyheter på farsi, det språk som talas i Iran och Afghanistan. Jag anser att det är viktigt att sprida våra politiska åsikter i dessa områden så att människor vet vilken ståndpunkt EU intar.
När det gäller en annan fråga vill jag be kommissionen att ändra sin politik. Som ni vet finns det nu ett nätverk av politiska stiftelser som omfattar fem politiska grupper. Vår erfarenhet säger oss dessvärre att dessa grupper i praktiken är utestängda från genomförandet av vår politik och från stödet för demokratin. Jag hoppas att situationen kommer att ändras under nästa år.
Vicente Miguel Garcés Ramón
(ES) Herr talman! Framför oss har vi ett förslag till allmän budget för 2009 där man försöker stärka den sociala och miljömässiga dimensionen i EU som ett område med fred och framgång.
Jag måste framför allt, på grund av deras symboliska värde, lyfta fram två parlamentsförslag som införlivats under debatten. Det första handlar om de medel som öronmärkts för europeisk rymdforskning som är inriktad på global miljöövervakning, medborgarnas säkerhet och det internationella astronomiåret 2009.
Det andra handlar om pilotprojektet om social turism som är inriktat på att försöka hitta sätt att uppfylla kraven på nya former av fritidssysselsättning. Vi beklagar att budgetförslaget inte innehåller en särskild fond för rehabilitering och återuppbyggnad i länder som drabbats av orkaner och tyfoner i Västindien och Asien.
Vi vill inte att den rådande ekonomiska och finansiella krisen sprider sig över jorden och påverkar EU-budgeten negativt.
Vladimír Maňka
(SK) Jag ansvarar för finansiella frågor under budgetrubriken ”Övriga institutioner” inom den socialdemokratiska gruppen. Ur den synvinkeln kan jag säga att arbetet med att utarbeta budgeten och se till att medlen används effektivt går i positiv riktning. Det finns dock reservationer även här, till exempel när det gäller politiken för anläggningstillgångar. Vi kan bara åstadkomma större finansiella besparingar om vi antar ett långsiktigt perspektiv kombinerat med planeringsåtgärder.
En annan reservation rör användningen av studier av byggnaders energiförbrukning. I de senaste studierna av Europaparlamentets koldioxidavtryck talar man om koldioxid som motsvarar 114 000 ton per år. Vi måste vidta en rad åtgärder för att minska utsläppen med 30 procent före 2020. De främsta källorna till föroreningarna är uppvärmning och elektricitet i själva byggnaderna, transport av människor mellan bostaden och arbetsplatsen samt mellan de tre huvudarbetsplatserna.
Före årets slut väntar jag mig att Europaparlamentets generalsekreterare lägger fram en handlingsplan som bygger på ett antal studier så att vi så snart som möjligt kan vidta åtgärder som leder till finansiella besparingar och en renare miljö.
Ville Itälä
(FI) Herr talman! Först av allt vill jag tacka båda föredragandena för ett utmärkt arbete. Det är intressant att vi under denna mandatperiod i större utsträckning än tidigare år har kunnat nå ett samförstånd, kanske till och med politiskt, trots att valet nu närmar sig. Det är utmärkt.
Jag vill ta upp en fråga som handlar om att budgetutskottet nu har presenterat en egen budgetpost för Östersjöstrategin. Det är oerhört viktigt. Kommissionen håller på att utarbeta sin egen Östersjöstrategi för nästa år men ingen strategi har någon betydelse om den inte också har finansiering, och finansiering måste ordnas på det här sättet.
Här handlar det främst om miljön. Östersjön är nästan ett dött hav. På så sätt är det en skamfläck på det europeiska landskapet. Det finns mycket arbete att göra. Det handlar om våra förbindelser med Ryssland, energipolitiken, sjöfarten och ekonomin, som alla är mycket viktiga frågor. Vi kan använda den här budgetposten för att se till att det görs någonting åt dessa frågor.
Reimer Böge
(DE) Herr talman! Jag vill börja med att tacka de två föredragandena: Janusz Lewandowski, som har arbetat mycket betänksamt och samlat för att ta fram parlamentets budget, och Jutta Haug, som har arbetat mycket engagerat för att utarbeta en mycket effektiv strategi för kommissionens budget. Den breda enighet som vi förhoppningsvis kommer att uppnå vid morgondagens omröstning bör sända ett mycket tydligt politiskt budskap, framför allt inför medlingen den 21 november.
Det är uppenbart att tillväxten, sysselsättningen, de transeuropeiska näten, det livslånga lärandet, kampen mot klimatförändringen, de europeiska transportnäten och säkerheten vid de yttre gränserna måste utformas så som vi har angett, särskilt i det rådande klimatet. Även inom utrikespolitiken är det viktigare än någonsin med en konsekvent grannskapspolitik och en global utveckling, en krishantering och ett integrationskoncept för EU. Därav frågan om betalningar, fru kommissionsledamot. Vid processens slut kommer betalningsnivån att utvärderas på mycket olika sätt beroende på vilken kategori det rör sig om. Ni nämnde frågan om reserver och jag noterar bara att ni, bortsett från det, inte har några invändningar mot parlamentets prioriteringar och inriktningar. Det är ett gott tecken inför förhandlingarna.
Det gläder oss att det franska ordförandeskapet är här i dag, herr Jouyet, eftersom ordförandeskapet inte alltid har varit närvarande under budgetdebatten i oktober. Det här är ett bevis på det goda samarbete som vi har inlett. Ni var naturligtvis tvungen att inleda med att tala som en finansminister: Allting är alldeles för dyrt, alla belopp är alldeles för höga. Vi ligger här långt under den fleråriga budgetramens tak, även när det gäller det vi röstar om.
Det har dock framgått mellan raderna att ni är beredd att förhandla, som ni har sagt: Det handlar om att förhandla och att hitta den optimala kombinationen av instrument, inte bara när det gäller livsmedelsmekanismen, vill jag betona, utan även inom andra utrikespolitiska prioriteringar - den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), Kosovo, Palestina, Afghanistan och Georgien. Vi är beredda att göra det och använda alla de alternativ som finns enligt det interinstitutionella avtalet och budgetprinciperna. I detta sammanhang ser vi fram emot konstruktiva förhandlingar.
Jan Olbrycht
(PL) Herr talman, fru kommissionsledamot! 2009 kommer att bli en mycket speciell period eftersom det då kommer att handla om att genomföra investeringar inom sammanhållningspolitiken. Det kommer att bli det tredje året i rad som bygger på principen n+3. Det innebär att det kommer att bli en period då vi inte kommer att hoppas så mycket på att underteckna avtal som på att infria mycket konkreta åtaganden. Det innebär att det är mycket riskabelt att försöka minska finansieringen av sammanhållningspolitiken.
Jag vill också göra er uppmärksamma på att det finns röster i Europaparlamentet som förknippar resultatet av Europeiska revisionsrättens granskning med budgetplanering. Det innebär att vissa mycket välkända kommentarer om de omkring ett dussin procent okvalificerade utgifter nu påverkar budgetdebatten. Jag hoppas att varken parlamentet eller kommissionsledamoten kommer att godta några associationer eller avsättningar till reserver av det här slaget.
Jean-Pierre Jouyet
rådets ordförande. - (FR) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag har redan hållit på för länge, men den här debatten var faktiskt riktigt fascinerande. Jag vill säga att vi håller med om prioriteringarna så som de har presenterats av våra föredragande och av Reimer Böge och att vi faktiskt vill bedriva ett mycket nära samarbete.
Jag beklagar att jag tyvärr inte talar som en finansminister, herr Böge, utan som ordförande i rådet. Så är det faktiskt och jag kan bara försäkra parlamentet om att vi vill nå en lösning inom ramen för det här förfarandet.
Jag vill även försäkra er om att rådet inom de gränser som jag nämnde kommer att visa den konstruktiva inställning som vi faktiskt strävar efter inom ramen för de nämnda prioriteringarna - här vänder jag mig till kommissionen och parlamentet. Jag lade märke till att tonvikten framför allt lades på utrikespolitiken, på kommunikation och på frågor som rör budgetförordningen och euron. Jag noterade dessa olika punkter, liksom er institutions behov, som har påpekats. Jag noterade även att det finns två frågor som vi behöver lyfta fram i slutet av den här debatten.
Den första handlar om diskussionen om EU-budgetens framtid. Jag hörde vad Catherine Guy-Quint med flera sa. Många av de iakttagelser som gjordes måste dock debatteras inom ramen för klausulen om en översyn av den finansiella ramen. I det här sammanhanget måste kommissionen, Europaparlamentet och medlemsstaterna ta ställning och utforma den framtida fleråriga finansiella ramen. Vi talade med Reimer Böge om det. De rådande omständigheterna har inneburit att vi, som ordförandeskap, också har inriktat oss på andra angelägna frågor.
Den andra handlar om de frågor som står på spel i budgetförfarandet 2009. I det avseendet måste vi utarbeta en realistisk och balanserad budget och hitta en lösning på hur vi ska finansiera livsmedelsmekanismen - och det här säger jag officiellt - eftersom det här är ett mål som vi delar. Det här är en viktig politisk prioritering för alla gemenskapens institutioner i dag och i den frågan hoppas vi också kunna se till att vi får en optimal kombination av de olika resurserna.
Jutta Haug
Herr talman! Jag vill tacka alla som har deltagit i den här debatten. Till er, fru kommissionsledamot, vill jag säga att jag, liksom alla andra, vet att kommissionen aldrig är särskilt glad när parlamentet upprättar reserver. Det förstår vi eftersom ni känner av de svåra tiderna men i år ville vi - och det här får vi se vid omröstningen i morgon - fastställa villkor för att frigöra reserven som ni kommer att kunna uppfylla helt på egen hand.
Dessa villkor utgör inte något sagoland där man måste förlita sig och tjata på andra för att få sina pengar - parlamentet har varit mycket resonligt på den punkten. I de allra flesta fall kommer vi att kunna frigöra dessa reserver relativt snabbt, vid andra behandlingen, eftersom ni måste uppfylla de villkor som vi har infört - det är jag helt övertygad om.
Herr Jouyet! Jag inser att ni inte kan ge oss några specifika löften här och nu. Jag utgår dock från att ni menade allvar med det ni sa om att både inse och välkomna ett samarbetsklimat. Jag vill säga en sak om er vädjan om att ta hänsyn till rådande finanspolitiska omständigheter: Jag tycker att dessa omständigheter är en siffra för stora. Vår budget ligger på strax under 130 miljarder euro. Tillsammans har vi ett manöverutrymme på några hundra miljoner. Vi kan tvista om det här men det står inte alls i proportion till det större sammanhang som ni hänvisade till.
Jag vill än en gång tacka alla mina kolleger. Jag tror att vi kommer att kunna genomföra en väl förberedd debatt relativt snabbt i morgon.
Janusz Lewandowski
Herr talman! Jag vill använda den extra tiden till att uttala mitt stöd för det som många ledamöter i olika politiska grupper har sagt om den kritiska situationen under rubrik 4 i budgeten, som handlar om att finansiera EU:s internationella ambitioner. Jag kommer mycket väl ihåg hur förhandlingarna om budgetramen slutade och parlamentets dom var tydlig - den delen var otillräckligt finansierad. Det här inträffar år efter år och varje gång uppstår det nya hakar i budgetförhandlingarna. Det har varit samma sak även i år, då vi har mycket stora åtaganden om livsmedelsbistånd, Kosovo, Afghanistan, Palestina, som ofta har nämnts här i parlamentet, samt Georgien, där frågan inte bara är landets inriktning utan även hur vi ska trygga alternativa energikällor. Lösningen måste vara en överenskommelse om att se över det interinstitutionella avtalet och inte bara lappa ihop de finansiella bestämmelserna varje år när vi hamnar i ett trängt läge. Jag tackar alla som har talat om parlamentets och de övriga institutionernas budgetar.
Talmannen
Debatten är avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon, torsdagen den 23 oktober.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Louis Grech  
Frågan är om EU har tillräckligt med resurser och kommer att frambringa tillräckligt med medel för att på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra åtgärder för att minska, stabilisera och anpassa utsläppen.
Rent allmänt kan vi med EU:s budget, i dess nuvarande form, inte ta itu med frågor som rör klimatförändringen på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Med undantag för ett antal initiativ och program har EU:s budget inte någon tydlig och integrerad strategi för att ta itu med frågor som rör klimatförändringen.
Därför menar jag att det ur ett budgetperspektiv och ett finansiellt perspektiv väsentligt skulle förbättra EU:s förmåga att effektivt ta itu med frågor som rör klimatförändringen om vi inrättade en specifik ”klimatförändringsfond” eller en särskild budgetpost för detta ändamål.
Finansieringen skulle främst komma från handeln med utsläppsrätter inom gemenskapens system för utsläppshandel. Systemet beräknas kunna generera intäkter på miljarder euro varje år. Systemet skulle skötas och samordnas av EU och därmed skulle man kunna garantera en regional godtycklighet.
Gränsöverskridande föroreningar hanteras bäst på övernationell nivå, framför allt när det gäller tilldelningen av resurser och stöd, som bör baseras på behov och på var de har störst effekt, inte öronmärkas för vissa länder eller regioner.
