Normele de cooperare orizontală în domeniul concurenței (dezbatere) 
Președintă
Următorul punct este dezbaterea privind întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de dna Bowles, în numele Comisiei pentru afaceri economice și monetare, referitoare la revizuirea normelor de cooperare orizontală în domeniul concurenței - B7-0565/2010).
José Manuel García-Margallo y Marfil
Dnă președintă, dle comisar, cele două regulamente de exceptare pe categorii, primul referindu-se la acordurile de specializare, iar cel de-al doilea la cercetare și dezvoltare, vor expira la 31 decembrie, anul curent. Comisia a elaborat două propuneri legislative, două propuneri de regulament care se află acum pe masa acestei instituții și sunt menite să înlocuiască regulamentele care urmează să expire.
De la adoptarea regulamentelor inițiale, s-au schimbat multe. S-au produs modificări legislative semnificative, în special adoptarea în 2003 a pachetului privind modernizarea, jurisprudența din acest domeniu s-a îmbogățit prin hotărâri esențiale, iar un alt aspect important a fost experiența acumulată de Comisie.
Comisia a lansat două runde de consultări cu părțile interesate, ceea ce constituie un exemplu de bună practică în spiritul unei bune legiferări și a câștigării susținerii publice. Marea întrebare care se pune acum este cum va utiliza Comisia răspunsurile pe care le-a primit de la cei interesați în cadrul consultărilor? Va ține seama de aceste păreri sau le va arunca pur și simplu la coșul de gunoi? În acest context, Parlamentul și Comisia pentru afaceri economice și monetare ar dori să primească răspuns la șase chestiuni esențiale. Care dintre sugestiile și ideile concrete avansate de părțile interesate vor fi luate în calcul de Comisie în momentul elaborării și definirii acestor regulamente, al punerii ideilor în practică?
În al doilea rând, ce părere are Comisia despre acordurile orizontale care nu intră în domeniul de aplicare a regulamentelor de exceptare referitoare la acordurile de specializare sau cercetare și dezvoltare? Ce au spus părțile interesate în această rundă de consultări? Din punctul de vedere al industriei, al economiei reale și al protecției concurenței, care ar fi avantajele pe care le implică propunerea de noi regulamente care să ia în considerare acordurile orizontale care nu intră în domeniul de aplicare a celor două regulamente de exceptare pe categorii avute în vedere acum? Intenționează Comisia să elaboreze noi regulamente care să ia în considerare și aceste acorduri? Da sau nu? Întrebarea este destul de clară.
A treia problemă dezbătută pe larg în Comisia pentru afaceri economice și monetare este chestiunea așa-numitei "ambuscade a brevetelor” care, după cum știe și dl comisar, se produce atunci când una dintre întreprinderile interesate care participă la stabilirea standardelor ascunde informații referitoare la brevetele pe care le deține sau pe care intenționează să le înregistreze în viitor. Este un fenomen care produce prejudicii și inconveniente majore acelor întreprinderi care nu cunosc aceste informații și se angajează să acționeze în conformitate cu parametrii stabiliți.
Întrebarea care se pune aici este destul de concretă, având în vedere că este un caz de denaturare a concurenței și de bariere în cadrul pieței interne, ceea ce în instituția noastră constituie păcatul capital. Intenționează Comisia să abordeze problema "ambuscadei brevetelor” în cadrul noilor proiecte de regulament sau, dimpotrivă, consideră că este necesară o legislație sectorială complementară pentru a preveni abuzul de drept în materie de brevete? Se angajează Comisia să asigure un cadru legislativ integrat și coerent, fără contradicții interne între normele de concurență și legislația sectorială specifică în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală?
Cea de-a patra și a cincea întrebare se referă la guvernanța economică sau, dacă vreți, guvernanța în materie de concurență. Am învățat că trebuie să încercăm să realizăm o convergență cu alte autorități în materie de concurență și, în acest sens, este important să știm în ce măsură a ținut cont Comisia în elaborarea acestor regulamente de hotărârile judecătorești și de deciziile autorităților naționale și internaționale.
Ultima întrebare se referă la un subiect foarte sensibil pentru comisia mea și sunt convins că dl Schwab va interveni pe marginea acestei teme. Este vorba despre lanțul de comercializare al produselor alimentare. Este evident că în rândul producătorilor există un mediu concurențial inechitabil, de o parte fiind agricultorii și, de cealaltă, marile lanțuri. Intenționează Comisia să facă ceva pentru a garanta un tratament egal și echitabil pentru partea slabă din acest contract? Dle comisar, acestea sunt întrebările la care aș vrea să răspundeți cât mai complet, mai clar și la obiect.
Maroš Šefčovič
vicepreședinte al Comisiei. - Dnă președintă, aș vrea să-i mulțumesc distinsului deputat pentru întrebarea adresată, fiind într-adevăr vorba de un domeniu de responsabilitate foarte important pentru Uniunea Europeană.
Se întâmplă adesea ca întreprinderile concurente să colaboreze, de pildă în cercetare și dezvoltare, producție, achiziții, standardizarea produselor și schimbul de informații. După cum știți, acest fenomen poate fi benefic pentru consumatori, conducând la prețuri mai mici, alegeri mai variate și produse mai bune. Aceste acorduri orizontale - numite orizontale întrucât întreprinderile care cooperează sunt active la același nivel din lanțul de aprovizionare - le permit întreprinderilor să reziste la presiunile tot mai mari ale concurenței și să-și asigure un loc pe piața aflată mereu în schimbare ca urmare a globalizării.
Există însă în același timp și riscul ca astfel de acorduri să genereze probleme grave de concurență, atunci când, de pildă, părțile convin să stabilească prețurile, să împartă piețele sau să limiteze producția. În ultimii doi ani, Comisia a revizuit orientările în materie de concurență pentru acordurile orizontale, efectuând evaluări în profunzime și consultări ample. Noile norme care ar trebui adoptate până la finele acestui an vor fi mult mai detaliate, mult mai clare și mai simplu de utilizat, oferind o orientare mai bună privind tipurile de cooperare care sunt permise.
Ca întotdeauna, Comisia a trebuit să mențină un echilibru atent între nevoile diferitelor părți interesate. Principalele două elemente ale noilor norme de concurență se referă la stabilirea standardelor și schimbul de informații. În răspunsurile la consultarea publică, standardizarea a fost dezbătută de aproximativ două treimi din părțile interesate.
Un sistem cu adevărat funcțional de stabilire a standardelor este esențial pentru economia europeană, în general, și pentru sectorul tehnologiei informațiilor și comunicației, în particular. Orientările orizontale promovează un sistem transparent de stabilire a standardelor, care să conducă la o predictibilitate a costurilor în momentul autorizării drepturilor de proprietate intelectuală. În acest scop, este necesar să se găsească un echilibru între interesele uneori contradictorii ale întreprinderilor având modele de afaceri diferite implicate în procesul de standardizare. La un capăt al spectrului aveți inovatorul, iar la celălalt capăt producătorul, fiecare dintre ei având priorități și nevoi diferite.
Noile norme le garantează ambilor că există suficiente stimulente pentru a continua inovarea și că beneficiile tradiționale ce decurg din standardizare sunt transmise consumatorilor. Există trei condiții generale ce trebuie să fie îndeplinite pentru a evita ca acordurile de standardizare să fie supuse evaluărilor în conformitate cu normele de concurență, și pentru a le încadra astfel în așa-numita "sferă de siguranță”, fiind considerate conforme cu normele de concurență.
Prima condiție este ca o organizație de stabilire a standardelor să aibă o politică echilibrată în materie de drepturi de proprietate intelectuală, ceea ce presupune furnizarea cu bună credință de informații referitoare la drepturile de proprietate intelectuală relevante și un angajament de autorizare a acestora pe o bază corectă, rezonabilă și nediscriminatorie. A doua condiție este ca procesul de standardizare să fie deschis și transparent, astfel încât toți actorii relevanți să aibă posibilitatea de a se implica. A treia condiție este ca procesul de stabilire a standardelor să implice o transparență care să le permită părților interesate să se informeze cu privire la lucrări viitoare, aflate în curs de desfășurare sau deja finalizate.
Ați amintit și ambuscada brevetelor. Experiența din UE și SUA ne arată că ambuscada brevetelor poate constitui o adevărată problemă, întrucât nu permite industriei să facă o alegere informată cu privire la costurile potențiale ale tehnologiilor alese în standard. Abordarea Comisiei este să ofere organizațiilor de standardizare stimulente pentru a avea norme clare referitoare la divulgarea brevetelor. Deși nu elimină riscul în totalitate, este o soluție care totuși îl reduce.
Dimpotrivă, în cazul acordurilor privind cercetarea și dezvoltarea, în care este implicat un număr limitat de părți, cel mai adesea doar două, consultările publice au relevat faptul că părțile interesate consideră că în practică nu există o problemă reală a ambuscadei brevetelor, întrucât părțile au interesul de a aduce pe piață inovații și orice potențiale probleme pot fi rezolvate într-o fază preliminară prin clauze contractuale între părți.
Ca să revenim la schimbul de informații, acesta poate acționa în favoarea concurenței în măsura în care le permite companiilor să adune informații generale despre piață, ce sunt utilizate în scopul de a servi mai bine consumatorii. Există însă și situații în care schimbul de informații poate fi folosit în mod abuziv, de pildă atunci când companiile utilizează informații sensibile pentru a manipula comportamentele. Ca răspuns la solicitarea insistentă a părților interesate, orientările cuprind un nou capitol care stabilește principiile generale de evaluare a concurenței în materie de schimb de informații.
Ultima chestiune adusă în discuție de Parlament se referea la problema cooperativelor de achiziționare. Comisia a considerat mereu că grupurile comune de achiziționare constituite între micii comercianți cu amănuntul pot fi benefice pentru concurență, în special în raport cu marii furnizori. Începând cu anul 2000, orientările orizontale au oferit o evaluare pozitivă pentru acest tip de cooperare, în condițiile în care se desfășoară până la anumite limite ale cotelor de piață. Ca urmare a procesului de revizuire, Comisia propune ca acordurile de achiziționare să fie prezumate a fi în acord cu normele în materie de concurență, cu condiția ca cotele de piață ale participanților să nu depășească 20 %. În același timp însă, Comisia este conștientă că alianțele de achiziționare internaționale dintre marii comercianți cu amănuntul pot avea un impact negativ asupra concurenței, implicațiile fiind analizate în contextul lucrărilor Comisiei referitoare la o mai bună funcționare a aprovizionării cu alimente.
Arturs Krišjānis Kariņš
în numele Grupului PPE. - (LV) Dnă președintă, dle comisar, nimănui nu-i place să plătească excesiv pentru lucruri a căror adevărată valoare nici măcar nu o cunoaște. La fel, nu vrem să plătim prea mult din cauza înțelegerilor lipsite de scrupule dintre companii. Politica în materie de concurență din Uniunea Europeană a vizat, până în prezent, companiile necinstite. Reglementarea cooperării orizontale între companii este, după părerea mea, una dintre modalitățile prin care Comisia reușește să soluționeze problema concurenței în situația în care companiile cooperează în domenii precum cercetarea și dezvoltarea, exploatarea la maximum a volumului de producție, distribuirea bunurilor comune și standardizarea. Atenția pe care noile norme privind cooperarea dintre companii o acordă standardizării merită a fi salutată. Va permite întreprinderilor și sectoarelor să facă o alegere clară a brevetelor pe care doresc să le utilizeze. Fiecare standard constă în brevete înregistrate de inventatori și companii. Pentru a introduce un standard, trebuie să se cunoască soluția tehnologică exactă care este oferită, precum și plata pe care o solicită titularul brevetului pentru utilizarea brevetului său. Este motivul pentru care trebuie să sprijinim un mecanism care le permite tuturor părților interesate ca în momentul alegerii unui standard să cunoască în mod clar avantajele și dezavantajele uneia sau altei invenții, precum și prețul pe care îl vor plăti pentru utilizarea brevetului. Cu toții ne dorim ca în viața de zi cu zi să putem face alegeri informate, prin urmare este firesc ca și companiile care investesc fonduri considerabile în dezvoltarea și fabricarea de noi tehnologii cu o valoare adăugată semnificativă să poată fi în măsură să facă o astfel de alegere. După părerea mea, aceste noi norme privind cooperarea orizontală dintre companii le va ajuta măcar parțial pe acestea să nu plătească excesiv pentru utilizarea brevetelor. Vă mulțumesc pentru atenția acordată.
Antolín Sánchez Presedo
Dnă președintă, doamnelor și domnilor, concurența nu este în contradicție cu cooperarea. Există acorduri de cooperare între companii concurente la același nivel al pieței, companii ce rămân competitive și în acord cu legislația primară a Uniunii Europene.
Având în vedere complexitatea subiectului și echilibrele ce trebuie realizate, din motive de certitudine juridică, întreprinderile trebuie să dispună de instrumente prin care să determine care acorduri orizontale încalcă interdicțiile din tratat și diminuează concurența.
Ne aflăm într-un moment critic, deoarece orientările pentru acordurile orizontale datează de zece ani și regulamentele de exceptare pe categorii pentru acordurile de specializare și acordurile privind cercetarea și dezvoltarea expiră la sfârșitul acestui an. Prin urmare, Uniunea trebuie să actualizeze fără întârziere aceste instrumente și nu-și poate permite luxul unei lacune legislative care să genereze îndoieli, incertitudini și să paralizeze activitatea întreprinderilor noastre.
Ar fi un obstacol intolerabil și total iresponsabil pentru economia noastră, în contextul unei crize în care este nevoie de inițiative pentru a determina refacerea și revitalizarea întreprinderilor. În plus, având în vedere că termenul de revizuire este prelungit până la 31 decembrie 2022, industria europeană trebuie echipată cu măsuri capabile să facă față provocărilor majore care vor apărea pe scena economică internațională în următorii ani.
În urmă cu câteva luni, în timpul președinției spaniole, Uniunea Europeană a adoptat strategia Europa 2020, care reprezintă un angajament ferm în vederea realizării unei societăți integratoare, bazate pe cunoaștere și inovare. Noul cadru legislativ trebuie să promoveze dezvoltarea unei economii inteligente și conectate, care să fie capabilă să coordoneze rețelele de întreprinderi și să profite de sinergiile dintre întreprinderi prin acorduri ce încurajează standardizarea, specializarea, cercetarea și dezvoltarea în interesul cetățenilor europeni, însă și prin acorduri care să contribuie la producția în comun, la achiziții și comercializare și la promovarea cooperativelor și grupurilor de întreprinderi, în special în rândul întreprinderilor mici și mijlocii.
Sprijinim intenția Comisiei de a utiliza acest pachet de inițiative pentru a spori eficiența, a promova progresul științific și tehnic, pentru a oferi beneficii consumatorilor finali și, pe scurt, pentru a ameliora concurența globală și dezvoltarea durabilă a întreprinderilor noastre.
Sylvie Goulard
Dnă președintă, s-au spus deja foarte multe, în special de către colegii mei, dl García-Margallo y Marfil și dl Sánchez Presedo, despre discuțiile aprinse pe care le-am avut în Comisia pentru afaceri economice și monetare și despre nevoia de a adopta rapid rapoarte pentru a clarifica cadrul de acțiune a întreprinderilor noastre, așa cum tocmai a spus dl Sánchez Presedo. Mă voi limita la doar două comentarii cu un caracter mai general și mai politic.
În primul rând, criza a creat reflexe de retragere și a generat tendințe naționaliste și protecționiste în toate țările noastre, astfel că în Parlament trebuie să fim foarte atenți când este vorba despre respectarea pieței interne și nefragmentarea acesteia. Suntem în fața unei provocări și văd că unii colegi din comisie aprobă. Este o chestiune foarte importantă și știm că dl comisar sprijină raportul dlui Monti și lucrează în această direcție. Noi, cei din Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa, credem cu adevărat în emulația care stimulează inovația.
Cu toate acestea, trebuie să înțelegem că întreprinderile europene se află într-o concurență globală și că, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, dar mai ales pentru cercetare și dezvoltare, este esențial să construim punți și să ne asigurăm că sub nicio formă concurența nu se va transforma într-o distrugere reciprocă de care ar profita doar întreprinderile din alte zone ale lumii care, în plus, nu practică întotdeauna o concurență loială în raport cu competitorii lor. Pentru noi este foarte important să reușim să găsim mijloacele necesare pentru a evita abuzurile de brevet, respectând, în același timp, concurența și, desigur, drepturile de proprietate intelectuală, așa cum s-a menționat deja. Așa cum se întâmplă adesea, este vorba de un echilibru foarte fragil.
În cele din urmă, pentru a încheia, doresc să subliniez că sunt întru totul de acord cu ceea ce a spus dl García-Margallo y Marfil despre concurența din domeniul produselor alimentare. Situația din Europa este foarte bizară, dacă ne gândim că ne ocupăm asiduu de concurența din anumite sectoare, în timp ce altele sunt aproape ignorate. Este evident că absența unei proporții între numărul de producători și numărul de cumpărători pune probleme de concurență. Iată de ce, dle comisar, mă bucur că ați sprijinit ceea ce a spus dl García-Margallo.
Andreas Schwab
(DE) Dnă președintă, dle comisar, permiteți-mi să reiau cele spuse de colegii mei și, mai ales, să salut faptul că Comisia Europeană implică dintr-o etapă timpurie comunitatea de afaceri, statele membre și Parlamentul European în procesul de revizuire a normelor pentru acordurile de cooperare orizontală, având în vedere că actualele regulamente de exceptare pe categorii expiră la finele acestui an. Consider că propunerea din mai 2010 conține unele modificări importante, în special în domeniul standardelor și al schimbului de informații, așa cum s-a discutat deja. Aceste două aspecte vor aduce mai multă certitudine juridică și norme mai clare pentru întreprinderi, elemente foarte importante pentru conformitate. Și s-a spus deja că, în cadrul pieței interne europene, conformitatea este un principiu ce trebuie respectat de toate întreprinderile.
Concurența și inovația sunt elementele esențiale ale economiei noastre, de aceea este foarte important să adaptăm normele din 2009 la situația actuală și să introducem mecanisme eficiente pentru a promova respectarea și aplicarea legislației în materie de concurență pentru întreprinderi și organisme publice. Astfel se justifică și majoritatea largă din comisie care a sprijinit întrebarea parlamentară, ceea ce este foarte salutabil. Aș dori însă să vă adresez o întrebare legată de ceea ce tocmai ați spus. Acordurile de achiziționare ale marilor lanțuri comerciale internaționale pot fi catalogate ca acorduri de cooperare orizontale. În comunicarea de anul trecut referitoare la funcționarea lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa, ați criticat foarte dur puterea cererii, însă acum păreți să aveți o viziune foarte pozitivă. Tocmai ați spus că salutați cooperarea dintre micii comercianți cu amănuntul, cu condiția ca acordurile de achiziționare să nu depășească 20 % din cota de piață. Întrebarea mea este: care a fost motivul care v-a făcut să reevaluați aceste acorduri orizontale de achiziționare? Ce a determinat această schimbare?
George Sabin Cutaș
În primul rând doresc și eu să salut propunerile Comisiei Europene cu privire la revizuirea normelor de cooperare orizontală în domeniul concurenței. Acestea urmăresc clarificarea condițiilor privind obținerea exceptărilor, reajustarea restricțiilor și informarea cu privire la drepturile de proprietate intelectuală.
Criza economică și financiară a evidențiat necesitatea unei cooperări mai strânse pe aceste planuri și a unei reglementări economice comune la nivel global.
Trebuie să evaluăm, de asemenea, posibilitatea schimbului de informații mai frecvent, la nivel internațional, în domeniul concurenței și eventualitatea unei guvernanțe globale în acest domeniu.
Eficientizarea acordurilor de cooperare dintre competitori promovează inovarea și contribuie la creșterea competitivității companiilor europene.
Prin urmare, consider că este nevoie, de asemenea, de o analiză a posibilităților de a introduce uneori regulamente de exceptare pe categorii pentru alte tipuri de acorduri orizontale.
Paul Rübig
(DE) Dnă președintă, cred că putem organiza concurența prin introducerea de norme uniforme, de aceea aș vrea să știu ce posibilități există în sectorul telecomunicațiilor, în special în ceea ce privește acordarea licențelor, de a reglementa uniform licitațiile sau așa-numitele concursuri de frumusețe din sectorul telecomunicațiilor. Până la urmă, noile tehnologii disponibile odată cu rețelele de a patra generație ne vor deschide o nouă lume de posibilități.
Când călătoriți într-o altă țară din Europa, veți observa că multe dintre prețurile afișate pe ecranul telefonului dvs. sunt aceleași. Intenționați să stimulați în continuare concurența în sectorul roamingului? Ce credeți că ar trebui făcut pentru ca roamingul să facă obiectul unei adevărate concurențe pe piața internă și cum puteți garanta că prețurile nu cresc de o mie de ori la trecerea frontierelor geografice?
Maroš Šefčovič
vicepreședinte al Comisiei. - Dnă președintă, le sunt foarte recunoscător distinșilor deputați pentru dezbaterea de azi care ne ajută să pregătim terenul pentru aceste modificări foarte importante ale cadrului juridic în care vor funcționa întreprinderile noastre în viitor. Sunt întru totul de acord cu cei care au îndemnat la o concurență corectă, întrucât doar concurența loială poate determina practici oneste și, implicit, prețuri reale și nu fixate. Este un lucru foarte important pentru cetățenii Europei: să găsim modalitatea de a crea un mediu propice, astfel încât să avem rezultate pozitive, dar să împiedicăm apariția prețurilor fixate pe piață.
Vă asigur că analizăm toate variantele pentru a găsi o soluție ca prețurile pentru brevete să nu fie prea ridicate. Dezbaterea pe marginea acestui subiect v-a demonstrat însă cât de dificil este acest lucru. Vă pot spune că noi, în Comisie, suntem foarte nemulțumiți de întârziere - de atâta timp nu am reușit să găsim o soluție corespunzătoare la problema brevetelor - pentru că acest lucru ar crea cu siguranță condițiile pentru o evoluție semnificativă în direcția protejării drepturilor de proprietate intelectuală și a ameliorării competitivității Europei în materie de protecție a brevetelor la nivel internațional.
Certitudinea juridică și un nou cadru legal au fost două dintre cele mai importante chestiuni asupra cărora ne-am concentrat în procesul de elaborare a propunerilor. Am organizat consultări publice ample pe această temă. Am avut 190 de propuneri, la consultări participând părți interesate din industrie, firme de avocatură, academii și guverne, astfel că în momentul rezultatului final cred că vom fi reușit să realizăm echilibru adecvat.
Sunt foarte recunoscător că s-a subliniat importanța strategiei UE 2020, pentru că este tocmai motivul care justifică nevoia de a ameliora și modifica cadrul juridic în care funcționează companiile, încercând să dezvoltăm un mediu pozitiv și propice, astfel încât companiile axate pe cercetare și dezvoltare și companiile implicate în inovație să poată înflori, analizând modalitatea prin care aceste lucruri pot aduce valoare adăugată economiilor europene și creând condițiile de care acestea au nevoie pentru a rămâne în Europa și a nu fi nevoite să caute oportunități de a-și fabrica produsele în alte părți.
Vă pot asigura că a fost unul dintre elementele asupra căruia Comisia și colegii mei comisari, dl Almunia și dl Barnier, s-au concentrat în mod deosebit în ceea ce privește Actul privind piața unică. Pentru că piața unică ne oferă noi posibilități de a exploata potențiale noi, de a deschide noi drumuri și de a crea condiții esențiale pentru un progres veritabil, în special în sectorul cercetării și dezvoltării.
Revenind la întrebările concrete ale dlui Schwab, care a subliniat anumite diferențe în abordarea de către Comisie a acestei probleme specifice a micilor lanțuri de aprovizionare în raport cu marile lanțuri de aprovizionare, pot spune că, în urma unui serios proces de revizuire și a consultărilor noastre ample cu părțile interesate, cu statele membre, am ajuns la concluzia că abordarea pentru care pledăm acum corespunde mai bine situației actuale, informațiilor pe care le-am primit, acesta fiind motivul care ne-a determinat să sugerăm această direcție.
Președintă
Am primit o propunere de rezoluție depusă în conformitate cu articolul 115 alineatul (5) din Regulamentul de procedură în numele Comisiei pentru afaceri economice și monetare.
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc azi, joi, 25 noiembrie 2010, la ora 12.00.
(Ședința a fost suspendată la ora 11.30 și a fost reluată la ora 12.00.)
