Vakcinos nuo tuberkuliozės iniciatyva (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - diskusijos dėl žodinio klausimo dėl Vakcinos nuo tuberkuliozės iniciatyvos -B7-0006/2011), kurį Komisijai pateikLouis Michel, Charles Goerens, Antonyia Parvanova, Frédérique Ries, Olle Schmidt, Maria Da Graça Carvalho, Nessa Childers, Marc Tarabella, Bart Staes ir Marina Yannakoudakis Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos vardu.
Charles Goerens
Ponia pirmininke, džiaugiuosi galėdamas remti Europos projektą, kuris yra labai plataus užmojo tiek Europos Sąjungos, tiek besivystančių šalių atžvilgiu ir kuriuo siekiama kovoti su tuberkulioze vykdant vakcinavimo programą.
Prisiminkime, kad 2009 m. nuo tuberkuliozės mirdaugiau kaip 1,7 mln. žmonių. Per dieną miršta apie 4 700 žmonių. Pridėkime prie to dar metinius ekonominius nuostolius, kurie vien Afrikoje siekia daugiau kaip 50 mlrd. USD. Jei tuo remdamiesi manytume, kad tuberkuliozės problema būdinga tik besivystančioms šalims, labai save apgaudinėtume.
Tiesą sakant, matydami, kiek per 2010 m. vasarą Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje užregistruota atvejų, prisimename, kad šia liga sergama ir mūsų šalyse, jau nekalbant apie šios ligos padarinius mūsų žemyno rytuose, ypač Rusijoje ir Moldovoje. Vakcinos nuo tuberkuliozės iniciatyva (angl. TBVI) - tai iniciatyva, kuria siekiama sukurti veiksmingas vakcinas besivystančioms šalims apsaugoti už prieinamą kainą. Turėdamas tai omenyje, norėčiau, jei galima, pateikti šias pastabas.
Pirma, sveikatos nenupirksi, tačiau ji kainuoja. Nors galimybnaudotis sveikatos priežiūros paslaugomis turi būti suteikta visiems, už jas mokėti gali tik pramoninės šalys. Tokiomis aplinkybėmis svarbu plačiai skelbti, kokių patiriama išlaidų. Akivaizdu, kad pacientai Šiaurės šalyse, t. y. pramoninėse šalyse, turi mokėti daugiau, kitaip mokslinių tyrimų finansavimo šaltiniai greitai išseks. Tačiau turint omenyje tai, kad Pietų šalių finansinparama yra grynai simbolin(jei apskritai yra), mums būtina solidarizuotis siekiant įveikti šį trūkumą.
Antra, į TBVI iniciatyvą taip pat atsižvelgta strategijoje "Europa 2020". Ji puikiai parodo, ką galime pasiekti, jei laiku nusistatysime sveikatos prioritetus.
Trečioji ir paskutinpastaba tokia: jokiu būdu negalima atsisakyti papildomo finansavimo, kurį skiria stambūs kreditoriai, tarp jų pirmiausia Pasaulio bankas. Kitos šalys, pvz., Jungtinės Amerikos Valstijos, Kanada arba daugelis besiformuojančios ekonomikos šalių, kurios susiduria su tuberkuliozės problema tiesiogiai, t. y. poveikį patiria jų gyventojai, arba netiesiogiai tarptautinio solidarumo požiūriu, logiškai taip pat turėtų remti šią iniciatyvą. Tiksliau sakant, čia kalbu apie viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės modelį.
Šis naujas požiūris gali būti naudingas, jei solidarumas būtų taikomas tik tiems, kuriems keliami medicininiai ir finansiniai reikalavimai. Alternatyva būtų apsaugoti tik pasiturinčius gyventojus.
Dacian Cioloş
Vakcinos nuo tuberkuliozės iniciatyva (angl. TBVI) sukurta 2008 m. kaip viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės forma, kurią remiant vykdoma Bendradarbiavimo sveikatos srityje programa pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą, siekiant sukaupti papildomų išteklių šiai svarbiai sričiai.
Šiuo metu vis dar atliekami ikiklinikiniai daugumos neseniai sukurtų naujų galimų vakcinų tyrimai arba pradedami klinikiniai tyrimai. Labai svarbu pabrėžti tai, kad neturime klinikinių duomenų, kad galėtume patvirtinti prielaidą, jog kuri nors iš dar tik tiriamų vakcinų galėtų būti veiksmingesnuž šiuo metu naudojamą vakciną, t. y. už Bacillus Calmette-Guérin (BCG) vakciną.
Kad naujas vakcinas būtų galima pateikti į rinką, jos turi būti veiksmingesnės nei BCG ir, kaip geresnėmis vakcinomis, jomis turėtų būti galima pakeisti BCG. Esmta, kad mes vis dar neturime šių svarbių duomenų. Siekiant remti klinikinius tyrimus, TBVI neturėtų būti svarstoma atskirai neatsižvelgiant į kitas iniciatyvas.
Siekiant kovoti su kliūtimis klinikinių tyrimų srityje sukurta Europos ir besivystančių šalių klinikinių tyrimų partneryst(angl. EDCTP) kaip pirmoji iniciatyva pagal 185 straipsnį, kurią įgyvendinant 14 valstybių narių, dvi asocijuotosios valstybės ir Komisija kartu įsipareigojo skirti 400 mln. EUR, o 200 mln. EUR numatyta skirti iš Europos Sąjungos, siekiant skatinti 2 ir 3 etapo AIDS, pvz., maliarijos ir tuberkuliozės Užsachario Afrikoje, klinikinių tyrimų mokslinius tyrimus. Spėjama, kad įgyvendinant šią programą iki 2015 m. bus užbaigti visi šiuo metu vykdomi tyrimai, tarp jų aštuoni vakcinos nou tuberkuliozės tyrimai. Todėl ši alternatyva jau sukurta ir įgyvendinama. Komisiją taip pat labai domina vadinamasis "verslo modelis", sukurtas įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, taip pat TBVI, kuri sukurta kaip šios partnerystės forma.
Be to, TBVI siūlomas modelis, kuris ateityje galbūt gali tapti naudinga priemone. Tačiau reikia atlikti išsamią komercinio projekto analizę ir įvertinti riziką. Todėl net jei TBVI bus skiriama didelfinansinparama, iniciatyvos sėkmnegarantuota būtent dėl to, jog nepakanka informacijos, kad būtų galima nustatyti, ar tai, kas šiuo metu tiriama, vėliau gali duoti rezultatų.
Vis dėlto Komisija tęs šias vidaus diskusijas ir su finansinėmis institucijomis toliau nagrinės šį modelį, taip prisidėdama prie koncepcijos kūrimo, kad ji galėtų būti praktiškai įgyvendinama kartu su strategija "Europa 2020". Todėl šiuo požiūriu ši galimybgalėtų būti nagrinėjama.
Maria Da Graça Carvalho
Ponia pirmininke, Komisijos nary, nors padaryta pažanga, sergamumas tuberkulioze visame pasaulyje tebekelia didelį susirūpinimą. Didėjantis šios ligos atsparumas ir mokslinių tyrimų stoka reiškia, kad šiuo metu nuo šios ligos kasmet miršta beveik 2 mln. žmonių.
Palankiai vertiname ES iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su tuberkulioze, tačiau raginame atlikti daugiau mokslinių tyrimų siekiant kurti naujas vakcinos prieš šią ligą formas. Vakcinos - tai visuomenės sveikatos priežiūros priemonės, kuriomis europiečiai veiksmingiausiai apsaugomi nuo infekcinių ligų, tačiau taip pat svarbu, kad sveikatos priežiūra būtų užtikrinama ir besivystančiose šalyse, siekiant pailginti gyvenimo trukmę ir kovoti su skurdu.
Kaip minėjau, tam tikra pažanga padaryta ir esame teisingame kelyje, tačiau ES turi dėti dvigubai daugiau pastangų ir raginti labiau koordinuoti veiksmus bei įtraukti Europos mokslinius tyrimus kovojant su skurdu siejamomis ligomis. Tai vienintelis būdas, kaip galėtume pagerinti kai kurių besivystančių šalių tragišką padėtį.
Norėčiau paklausti Komisijos, kaip ji ketina imtis tolesnių veiksmų siekiant vykdyti mokslinius tyrimus šioje srityje, dėti daugiau pastangų ir atsižvelgiant į strategiją "Europa 2020" padaryti, kad šie mokslinių tyrimų rezultatai būtų naudingi žmonėms.
Michael Cashman
S&D frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, visada malonu, kai jūs pirmininkaujate mūsų diskusijoms apie blogą kitų žmonių padėtį. Žinau, kad jums rūpi mūsų problemos.
Noriu pritarti Ch. Goerens išsakytoms mintims ir iš tikrųjų paskatinti Komisiją imtis šiek tiek daugiau veiksmų. Tikra tiesa, kad TB yra didelpasaulio sveikatos problema ir, kaip žinome, antroji mirties nuo infekcinių ligų priežastis. Kaip jau girdėjome, nuo šios ligos kasmet miršta 1,6-2 mln. žmonių. ES lėšos padėjo sukurti daugelį naujų galimų vakcinų prieš tuberkuliozę ir, kaip Komisija teigė, suteikgalimybę jas vystyti ankstyvajame etape atliekant 1 ir 2A etapo klinikinius tyrimus.
Deja, problema ta, kad šiuo metu iš finansavimo mechanizmų, taip pat iš Europos ir besivystančių šalių klinikinių tyrimų partnerystės labai brangiems vėlyvo etapo klinikiniams tyrimams, t. y. 2B ir 3 etapams, kurie nepaprastai svarbūs siekiant įrodyti vakcinos saugumą, skiriama labai mažai lėšų. Turime vakcinų, tačiau labai svarbu įrodyti jų saugumą ir veiksmingumą, kad būtų galima suteikti leidimą jas naudoti.
Palankiai vertinu tai, kad Komisija pareiškė, jog skirs papildomų lėšų, tačiau ar pagal taisykles dėl naujų EDCTP biudžeto nuostatų bus galima nukreipti finansavimą į klinikinių bei epidemiologinių tyrimų vietų plėtrą ir kūrimą? Ar Komisija svarsto galimybę įvesti konkurencinio finansavimo mechanizmus vėlyvojo etapo klinikiniams tyrimams naujų vakcinų, kuriomis sprendžiamos su negydomomis ligomis, pvz., tuberkulioze, susijusios problemos, srityje?
Angelika Werthmann
(DE) Ponia pirmininke, tuberkuliozšiuo metu tebėra labai paplitusi, ypač skurdesnėse šalyse. Apie trečdalį pasaulio gyventojų yra užsikrėtę ir kasmet nuo tuberkuliozės miršta 2,5 mln. žmonių. Pasaulio sveikatos organizacijos skaičiavimais, vien Europoje per valandą užregistruojami 49 nauji ligoniai ir septyni mirties nuo tuberkuliozės atvejai. Pramoninėse šalyse tuberkuliozvėl labai paplito, ypač kaip antroji sergančiųjų ŽIV ir AIDS liga; kita paplitimo priežastis - migracija ir turizmas.
Užtikrinant prevenciją, diagnozę ir gydymą tikrai iš tiesų būti kontroliuojamas šios ligos paplitimas. Tuberkuliozės mikrobakterija gyvena tik žmogaus organizme ir ją pašalinti būtų visiškai įmanoma. Vis dėlto nerimaujama, kad atsiranda vis daugiau atsparių bakterijų. Yra naujų skiepų, be to, vieno tyrimo duomenimis, vartojant vitaminą D trumpėja tuberkuliozės gydymas. Kiek Komisija jau sustiprino savo veiklą šioje srityje?
Filip Kaczmarek
(PL) Ponia pirmininke, likus ketveriems metams iki termino Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti pabaigos, naujų tuberkuliozės atvejų skaičius visame pasaulyje vis dar kelia nerimą. Tuberkuliozyra išgydoma liga. Deja, besivystančiose šalyse, visų pirma Azijoje ir Užsachario Afrikoje, ji tebėra labai rimta problema. Naujausiais skaičiavimais, maždaug du milijardai žmonių yra užsikrėtę tubercle bacillus, kitaip tariant, trečdalis pasaulio gyventojų. Statistiškai kalbant, vienas iš dešimties tokių asmenų susirgs tuberkulioze. Skurdžiausiems pasaulio regionams ypač gresia pavojus, kad naujų tuberkuliozės atvejų skaičius juose didės, nes dėl prastos mitybos, blogų gyvenimo sąlygų ir streso sukuriama palanki aplinka šiai ligai vystytis. Daugelyje šalių galimybnaudotis veiksmingo šios ligos gydymo paslaugomis yra ribota, o gydymas nuo AIDS ir tuberkuliozės nekoordinuojamas. Taip yra dėl to, kad besivystančių šalių vyriausybės sveikatos srityje skiria nepakankamai lėšų. Be to, kaimo vietovėse nepakanka darbuotojų sveikatos priežiūros sistemoms įgyvendinti ir trūksta priemonių tokioms ligoms gydyti. Todėl šalyse, kuriose ribotos finansinės galimybės, didžiausias poveikis jaučiamas kaimo vietovėse. Išsivysčiusios šalys visuomenės sveikatos priežiūrai skiria maždaug 5 % BVP, o besivystančios šalys - pusę šios sumos. Todėl skurdesnės šalys be išorinės pagalbos negali padidinti išlaidų sveikatos priežiūros srityje, kaip pastebėjo ir Ch. Goerens. Be to, tuberkuliozyra ne tik medicinos, bet ir socialinbei ekonominproblema, nes dėl jos sumenkėja našumas ir atsiranda ekonominių padarinių. Visa tai reiškia, kad turėtume ryžtingai reaguoti ir tikrai turėtume dėti visas pastangas siekdami užtikrinti, kad vakcinos taptų plačiai prieinamos.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, sveikata - tai viena iš problemų, kurią dar turime išspręsti siekdami kovoti su skurdu. Tūkstantmečio deklaracijoje įsipareigojome, visų pirma, sumažinti vaikų mirtingumą, antra, pagerinti motinų sveikatą ir, trečia, kovoti su AIDS, maliarija ir daugeliu kitų ligų, taip pat su tuberkulioze.
Nepaisant to, visi mes čia šiandien esantys žinome, kad būtent šiuos tikslus šiuo metu labiausiai vėluojame įgyvendinti. Turime imtis priemonių, turime padidinti finansavimą, skirtą sveikatos programoms besivystančiose šalyse. Galimybnemokamai naudotis sveikatos priežiūros sistemos paslaugomis šioje srityje turėtų būti pagrindinis Europos Sąjungos tikslas.
Manau, kad turėtų būti teikiama parama pasaulinėms iniciatyvoms, pvz., skiriami vertikalieji fondai siekiant padėti kovoti su AIDS, maliarija ir tuberkulioze. Tačiau, Komisijos nary, taip pat būtina padėti šalims politiškai ir ekonomiškai, kad joms galėtų kurti veiksmingas sveikatos priežiūros sistemas. Esu įsitikinęs, kad tai būtų geriausias būdas užtikrinti, kad būtų laikomasi asignavimų skyrimo principo, ir sudaryti sąlygas pažeidžiamiausiems gyventojams naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis.
Anna Záborská
- (SK) Ponia pirmininke, tuberkuliozė, kaip ir maliarija bei AIDS, yra viena didžiausių epidemijų, naikinančių besivystančių šalių gyventojus, pirmiausia Afrikoje ir Azijoje. Tai tiesiogiai lemia blogėjančią ekonominę ir socialinę padėtį šiose šalyse.
Tačiau Europos šalims taip pat nepavyko susidoroti su dideliu sergamumu tuberkulioze. Ši liga negali būti laikoma tik medicinos ir farmacijos problema, arba tiesiog žmonių elgesio problema. Ji taip pat susijusi su žmogaus vystymosi, vientisumo ir teisingumo klausimais, kuriuos sprendžiant reikia laikytis visuotinio požiūrio. Žmonės, kurie besivystančiose šalyse serga tuberkulioze, taip pat yra neteisingumo aukos, nes jie gydomi nepakankamai ir ne taip kokybiškai kaip išsivysčiusiose pasaulio šalyse.
Reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir nuolat kurti naujus vaistus ir vakcinas, kurie reaguotų į naujas komplikacijas ir atsparius įvairių ligų sukėlėjus. Tačiau norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tuos kuklius didvyrius, kurie kovoja su tuberkulioze ir sudaro mums galimybę toliau gydyti ligonius, nepasiduoti tuberkuliozės ir AIDS infekcijos sunkumams ir padėti visoms šalims pasiekti Tūkstantmečio uždavinius. Turime remti sveikatos priežiūros darbuotojus besivystančiose šalyse. Sveikatos priežiūros darbuotojai išvyksta į turtingesnes šalis, nes jų šalyse sveikatos priežiūros sričiai skirtos lėšos mažinamos.
Pritariu Vakcinos nuo tuberkuliozės iniciatyvai, tačiau turime laikytis visuotinio požiūrio siekdami įveikti šią ligą. Neužtenka tik remti mokslinius tyrimus ir farmacijos pramonę, nes, be visa kita, praeis daug laiko, kol šie tyrimai duos rezultatų.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Ponia pirmininke, norėčiau pabrėžti, kad tuberkulioztoli gražu dar nepanaikinta, ir matome, kad per metus nuo šios sunkios ligos miršta beveik du milijonai žmonių.
Norėčiau pasakyti, kad labai gerai, jog mes tai žinome, ir palankiai vertinu Komisijos iniciatyvą dėl to, kad kalbame ne tik apie AIDS pandemiją, bet ir apie tuberkuliozę, dėl kurios miršta milijonai žmonių.
Sutinku, kad būtina skirti daugiau išteklių naujoms vakcinoms tirti. Tačiau, kaip Komisija ką tik patvirtino, mes dar, žinoma, neturime šių naujų vakcinų, nes vis dar esame ikiklinikinių tyrimų etape ir vis dar tikriname jų veiksmingumą žmonėms. Savo kalbą jau tuoj baigsiu, ponia pirmininke, norėčiau paraginti skirti naujų lėšų ir naujų išteklių.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Ponia pirmininke, dėl metinio mirštamumo rodiklių (1,6-2 mln. žmonių) tuberkuliozyra viena iš dviejų pagrindinių mirties nuo infekcinių ligų priežasčių pasaulyje. Tuo grindžiamas vis didesnis pasaulio visuomenės sveikatos organizacijų susirūpinimas.
Amžiuje, kai medicinos srityje daroma įspūdinga pažanga, turime pripažinti, kad atėjo laikas pakeisti tradicinę tuberkuliozės BCG vakciną kita, modernesne ir gerokai veiksmingesne. Tačiau to negalima padaryti, viena vertus, neskiriant daugiau ES lėšų, reikalingų moksliniams tyrimams šioje srityje įgyvendinti, kita vertus, neieškant kitų finansavimo šaltinių ir neperžiūrint TBVI siūlomo modelio dėl alternatyvių naujoviškų finansavimo metodų.
Teikiant finansines garantijas galima padaryti šį modelį patrauklesnį Europos verslo bendruomenei, taip užtikrinti, kad ji dalyvautų ir kad būtų teikiama reikalinga finansinparama.
Seán Kelly
Ponia pirmininke, Airijoje tuberkuliozė, arba TB, kaip ši liga ten vadinama, siautėjo šiek tiek daugiau kaip prieš pusę amžiaus ir išžuddaugybę žmonių, ir jaunų, ir senų.
Šaliai turtėjant ši liga nyko, nuo jos nebebuvo skiepijama 36 metus. Tačiau, kaip autorius atkreipdėmesį, TB neseniai vėl paplito. Mano apygardoje vienas mokinys ir kūdikis šia liga susirgo tik pernai.
Pasaulyje tai didesnproblema, nes šia bakterija užsikrėtę 2 mln. žmonių ir kas 20 sekundžių miršta vienas žmogus. Todėl turime atlikti didelį uždavinį, jei norime pasiekti tikslą ir panaikinti šią ligą iki 2050 m.
Moksliniai tyrimai - svarbiausias dalykas, o šioje srityje Europos Sąjunga nusipelndidelių pagyrų, nes, nors apskritai atsiliekame nuo JAV ir Japonijos mokslinių tyrimų požiūriu, šioje srityje mes pirmaujame: 60 % mokslinių tyrimų vykdomi ES, o vakciną sukūrDanijos valdžios institucijos, visų pirma Danijos mokslininkai.
João Ferreira
(PT) Ponia pirmininke, likus ketveriems metams iki termino Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti pabaigos, kasmet nuo tuberkuliozės miršta 2 mln. žmonių. Tuberkulioz- baisus nelygybės, kurios mūsų pasaulyje tiek daug, pavyzdys. Nepamirškime, kad tai liga, kuri nėra visiškai paplitusi išsivysčiusiose šalyse.
Tuberkuliozės ir kitų ligų problema nebus išspręsta, jei visi gyventojai negalės naudotis aukštos kokybės visuomenės sveikatos priežiūros, taip pat pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis. Šiuo atžvilgiu vystomajam bendradarbiavimui ir pagalbos politikai tenka svarbus vaidmuo, ir, žinoma, pagalba skiepijimo programoms turi būti teikiama, tačiau reikia padaryti daug daugiau. Privalome kartą ir visiems laikams atsisakyti mechanizmų, pvz., skolų ir skolų aptarnavimo, kuriais eikvojami besivystančio pasaulio ištekliai ir kuriais galima išlaikyti besivystančias šalis atsilikusias, priklausomas, pavergtas ir skurstančias.
Csanád Szegedi
(HU) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, tuberkuliozės atvejų ir mirčių nuo šios ligos skaičius Vengrijoje per pastaruosius metus siaubingai išaugo. Tai, be kita ko, dėl tautą naikinančio liberalų mąstymo. Čia kalbu apie gėdingą 2006 m. Vengrijos sveikatos įstatymą, pagrįstą ligoninių uždarymu ir sveikatos priežiūros paslaugomis, kuriomis siekiama pelno. Svarbus šios ligos vystymosi veiksnys yra skurdas, taip pat augantis benamių skaičius ir sveikatos priežiūros sistema, kuria vis sunkiau naudotis. Manau, kad svarbu stiprinti gydymą ir prevencinį sveikatos priežiūros paslaugų vaidmenį, daugiau tikrinti sveikatą, plačiau naudoti geresnį vakcinavimą ir suteikti visiems galimybę juo naudotis. Imantis šių veiksmų tauta galėtų tapti sveikesnė, o ilgainiui sveikesntaptų ir Europa bei plačioji visuomenė.
Dacian Cioloş
Ponia pirmininke, stengiuosi atsakyti į iškeltus klausimus.
Visų pirma, kaip jau sakiau įvade, turime atlikti daugiau mokslinių tyrimų. Komisija ieško būdų padidinti finansavimą savo tuberkuliozės programoms; vienas iš sprendimų galėtų būti papildyti fondą, skirtą EDCTP programai, apie kurią jums kalbėjau. Programai šiuo metu numatyta 400 mln. EUR, iš kurių Komisija skiria 200 mln. EUR. Komisija taip pat svarsto galimybę kurti, pvz., EDCTP 2 programą. Taip pat turiu pabrėžti, kaip jau sakiau C. C. Tănăsescu, kad Komisija jau skiria nemažai išteklių tuberkuliozės tyrimų programai. Galiu net nurodyti skaičius: šiai programai jau skirti 65 mln. EUR. Tačiau akivaizdu, kad to nepakanka; viešojo ir privačiojo sektorių partnerysttaip pat turi būti nagrinėjama.
Jei tai pasakius kyla galimų vakcinų finansavimo klinikiniame etape klausimas, turi būti svarstomas veiksmingumo aspektas. Kaip jau sakiau, šiuo metu turima informacija nesuteikia mums jokios garantijos, kad skiriant daug lėšų gali būti pasiekta teigiamų rezultatų. Vitaminai - kitas šiuo metu tiriamas klausimas, tačiau turime išvengti būtent išsivysčiusio atsparumo. Tai turbūt klausimas, kurį reikia tirti, tačiau turime nepamiršti, kad tokia rizika yra.
Pakalbėkime šiek tiek apskritai apie sveikatos priežiūros sistemas Europos Sąjungoje ir besivystančiose šalyse. Europos Sąjungoje sveikata, be kita ko, yra vienas iš tikslų, kurį Komisija bando skatinti siekti valstybėse narėse taikant įvairias programas, taip pat įtraukiant jį į 2020 m. Europos darbotvarkę. Kitaip tariant, ji skatina investuoti į sveikatos sritį. Mokslinių tyrimų srityje įgyvendindama vieną mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvą, Komisija, pirmiausia Komisijos narių grupė, dirba šiuo klausimu, siekdami užtikrinti, kad inovacijos būtų sparčiai diegiamos valstybės narėse ir atliekama daugiau su sveikata susijusių mokslinių tyrimų, taip pat kad būtų sprendžiami su gyventojų senėjimu susiję klausimai.
Kalbant apie besivystančias šalis, pasakytina, kad sveikatos srityje Europos Sąjunga jau daug pasiekia plėtros fondo požiūriu, ir tai tema, kuriai Komisija ateityje ir toliau skirs visą dėmesį.
Tikiuosi, kad man pavyko Komisijos vardu pateikti tam tikrus atsakymus į jūsų klausimus. Galiu tik patikinti, kad moksliniai tyrimai tebėra vienas svarbiausių Komisijos veiklos aspektų.
Pirmininkė
Siekiant baigti diskusijas, pateikti keturi pasiūlymai dėl rezoliucijų pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj 11.30 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Joanna Senyszyn
Kaip Delegacijos AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje narė, palankiai vertinu ES vakcinų nuo tuberkuliozės, kurias galima naudoti besivystančiose šalyse, kūrimo mokslinių tyrimų rezultatus, ir pastangas padėti šioms šalims finansuoti šia liga sergančių žmonių gydymą. Tuberkulioz- viena iš trijų dažniausiai pasitaikančių infekcinių ligų, kartu su ŽIV ir maliarija. Trečdalis pasaulio gyventojų yra užsikrėtę tubercle bacillus; kasmet ši liga diagnozuojama 8 mln. žmonių ir nuo jos miršta 2,6-2,9 mln. Daugiau kaip 95 % atvejų nustatoma besivystančiose šalyse. Kiekvieną sekundę tubercle bacillus auka tampa vis kitas žmogus. Maždaug 10 % užsikrėtusiųjų išsivysto šią ligą ir gali nuo jos mirti, jei nesigydys. Daugiausia atvejų nustatoma Indijoje, Kinijoje, Indonezijoje, Pietų Afrikoje, Nigerijoje, Bangladeše ir Etiopijoje. Azijoje ir Afrikoje sergančiųjų rodiklis - 100-120/100 000 gyventojų. Galimybnaudotis veiksmingo gydymo paslaugomis daugelyje šalių ribota. Tuberkulioz- rimta ekonominproblema. Dėl šios ligos sumažėjęs darbo jėgos našumas pasaulyje kasmet siekia 13 mlrd. USD. Pašalinti tuberkuliozę - vienas iš Tūkstantmečio vystymosi tikslų, kuriuos ES nori pasiekti iki 2015 m. Mums liko jau tik ketveri metai. Tuberkuliozšiuo metu visiškai išgydoma liga. Mums reikia visapusiškų programų, kuriomis būtų siekiama tiek užkirsti kelią tuberkuliozei, tiek ją gydyti. Turėtų būti kuo greičiau pradėta vykdyti informacijos apie tuberkuliozę ir būdus jos išvengti ir ją gydyti kampanija, taip pat pradėta įgyvendinti vakcinavimo programa.
Lívia Járóka
raštu. - Per visą žmonijos istoriją nuo tuberkuliozės mirdaugiau žmonių nei nuo kurios nors kitos ligos. Prieš pastebint simptomus šia labai užkrečiama, oru plintančia bakterija gali užsikrėsti nuo dešimties iki penkiolikos kitų žmonių.
Perpildyti būstai, prastos gyvenimo sąlygos ir tinkamos higienos stoka visada buvo didelis rizikos susirgti tuberkulioze veiksnys, todėl TB - tai labiausiai su skurdu susijusi ir iš dalies dėl skurdo atsirandanti liga.
Nepaisant PSO ir nacionalinių valdžios institucijų pastangų, kasmet nuo tuberkuliozės miršta 1,5 mln. žmonių, ir jų skaičius vis didėja. Visiškai pritariu Vakcinos nuo tuberkuliozės iniciatyvai ir nuoširdžiai tikiuosi, kad Europoje ir visame pasaulyje bus pateikta daugiau vakcinų sergantiems tuberkulioze.
Tačiau reikia pabrėžti, kad kova su tuberkulioze turi būti vykdoma kartu su kova su skurdu ir socialine atskirtimi. Būtina nustatyti pažeidžiamas grupes, taip pat nustatyti ir panaikinti kliūtis, trukdančias šioms grupėms naudotis visomis tuberkuliozės prevencijos, diagnostikos ir gydymo paslaugomis.
Siekiant geriau reaguoti į vietos poreikius ir spręsti sveikatos priežiūros sistemose plačiai paplitusias diskriminacijos problemas, taip pat būtų naudinga pakeisti tuberkuliozės tarnybų darbotvarkę.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - (LT) Mes turime kovoti su tuberkulioze, nes kasmet beveik du milijonai žmonių pasaulyje miršta nuo šios ligos, beveik kas trečias pasaulio gyventojas yra ja užsikrėtęs. Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad tuberkulioz- tai opi pasaulio sveikatos problema ir antroji pagrindinmirties nuo infekcinių ligų priežastis visame pasaulyje. Tuberkuliozyra stipriai susijusi su socialinėmis ir ekonominėmis problemomis, t. y. skurdu, nedarbu, alkoholizmu, narkomanija, ŽIV/AIDS, taip pat su nepakankama ir prasta sveikatos priežiūros sistemos būkle neturtingose šalyse bei pavėluota diagnostika. Taigi, džiaugiuosi, kad jau yra paruoštas Vakcinos nuo tuberkuliozės iniciatyvos modelis, nes mokslinių tyrimų ir darbo veiklos rezultatais galėtų pasinaudoti viso pasaulio ligoniai, kenčiantys nuo tuberkuliozės. Be to, šis projektas prisidėtų prie strategijos "Europa 2020" tikslų įgyvendinimo ir iki 2015 m. pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Norėčiau pažymėti, kad kova su tuberkulioze vis dar nepakankamai finansuojama, o Europos Sąjungos finansavimas yra labai svarbus, kuriant tvirtą naujų galimų tuberkuliozės vakcinų paketą. Tikiuosi, kad bus kuo skubiau padaryta pažanga, siekiant dabartinių galimų Europos tuberkuliozės vakcinų licencijavimo ir kad jų galės gauti tie žmonės, kuriems labiausiai jų reikia. Be to, svarbu, kad būtų surasta galimybių įdiegti konkurencinio finansavimo mechanizmus, skirtus paskutiniams naujų vakcinų nuo tuberkuliozės klinikinių tyrimų etapams įvykdyti.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Atsižvelgdama į mūsų diskusijas, norėčiau atkreipti dėmesį, kad XXI a. pradžioje visame pasaulyje nuo tuberkuliozės kasmet miršta apie tris milijonus žmonių. Statistiniais duomenimis, trečdalis pasaulio gyventojų yra užsikrėtę tubercle bacillus. Ši problema kelia susirūpinimą. Turime užtikrinti, kad kovojant su šia liga kaip pagrindinės priemonės būtų naudojamos tik geriausios naujoviškos vakcinos. Turime stengtis labiau taikyti tarptautines priemones ir svarstyti vakcinų finansavimo galimybes, ypač besivystančiose šalyse. Be to, reikia aktyviai vykdyti žiniasklaidos kampaniją siekiant informuoti visuomenę apie šią problemą, infekcijos plitimą ir būdus, kaip išvengti ligos, nes dauguma mano, kad tuberkulioz- tai liga, kuri šiuolaikiniame pasaulyje mums neaktuali. Ačiū.
Artur Zasada
Man kelia rūpestį žodinio klausimo autorių padarytos išvados; likus penkeriems metams iki termino Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti pabaigos, pasaulyje šiek tiek sumažėjo sergamumas tuberkulioze. Remiantis turima informacija, daugiau kaip 73 % gydytojų Vidurio ir Rytų Europoje pripažįsta, kad nesijaučia tinkamai parengti, kad galėtų nustatyti ir gydyti tuberkuliozę. Apskritai gydytojai mano, kad padėtis kur kas blogesnė; 75 % gydytojų mano, kad sergamumas tuberkulioze didėja. Kodėl oficialūs statistiniai duomenys ir gydytojų pastabos taip neatitinka? Duomenų apie naujus tuberkuliozės atvejus rinkimo sistema yra pasenusi, o sveikatos priežiūros institucijos šiuo atžvilgiu dažnai nevykdo savo pareigų. Reikėtų pabrėžti, kad kovojant su šia liga pagrindiniai ginklai tebėra prevencija, švietimas ir higienos taisyklės, kurių laikantis galima išvengti infekcijos tubercle bacillus. Sutinku su klausimo autoriais, kad vienas iš šios problemos sprendimų gali būti vakcinavimo programa, taip pat didelio masto informavimo kampanija.
Cristian Silviu Buşoi
Nors tam tikra pažanga padaryta, tuberkulioztebėra viena pagrindinių mirties priežasčių visame pasaulyje, ypač besivystančiose šalyse, kur per metus miršta beveik 2 mln. žmonių. Verta paminėti ir padėtį Rumunijoje, kur nustatyta 110 atvejų 100 000 gyventojų, palyginti su vidutiniškai 39 atvejais 100 000 gyventojų Europoje.
Galimybnaudotis sveikatos priežiūros paslaugomis yra visuotinteisė, ir tikrai ne dėl finansinių išlaidų turėtume nerimauti. Vis dar nėra pramoninių ir besivystančių šalių pusiausvyros. Turime rodyti solidarumą ir remti kiekvieną galimą metodą įgyvendinant Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) planą "Stabdyti tuberkuliozę".
Siekiant kovoti su tuberkulioze ir kitomis užkrečiamosiomis ligomis, būtent Europa turi ieškoti perspektyvių, naujoviškų metodų, kuriais užtikrintų mokslinių tyrimų finansavimą. Vakcinos nuo tuberkuliozės iniciatyva (TBVI), kurią remia Europos Sąjunga, siūloma išspręsti dabartinę padėtį kuriant vakcinas prieinamomis kainomis, kurias būtų galima naudoti ir kurios būtų tiekiamos gyventojams įgyvendinant struktūrinę vakcinavimo programą. Sprendimas įtraukti TBVI į strategiją "Europa 2020" gali padėti Europai padidinti savo strateginę nepriklausomybę kovojant su tuberkulioze ir sustiprinti savo pirmaujančią poziciją inovacijų srityje.
