Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B6-0227/2009).
Šie klausimai buvo perduoti Komisijai.
Pirmoji dalis
Tema: E. prekyba
Kokių papildomų priemonių imasi Komisija, siekdama užtikrinti, kad būtų visiškai panaikintos kliūtys, atsirandančios vartotojams dėl jų gyvenamosios šalies arba mokėjimo kortelės registracijos, kurios jiems trukdo pirkti už geriausią kainą ir įsigyti įvairų prekių ir paslaugų, pvz., atsisiųsti muzikos įrašų, įsigyti geležinkelio ir oro linijų bilietų, DVD diskų ir kompiuterių žaidimų, ypač parduodamų elektroniniu ryšiu bet kurioje ES vietoje?
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Komisija gerai žino apie sunkumus, kurių patiria vartotojai, kuriems neleidžiama pasinaudoti tinklavietėmis arba kurie yra diskriminuojami dėl geografinės padėties, jiems bandant įsigyti pirkinių naudojantis elektroniniu ryšiu. Leiskite jus užtikrinti, kad kovai su geografiniu rinkos susiskaidymu, kuris atsiranda dėl valstybių vykdomų priemonių ar privačių subjektų veiksmų, savo vidaus rinkos politikoje skiriame daug dėmesio. Veikla, kurią savo klausime minėjo gerb. EP narė, iš Europos piliečių atima teises ir galimybes, kurių jiems suteikia bendroji rinka. Tokia veikla visiškai prieštarauja laisvei gauti paslaugas tarptautiniu mastu, kuri yra pagrindinis laisvės teikti paslaugas, įtvirtintos EEB steigimo sutartyje, atitikmuo. Dabar turime veiksmingą priemonę - Paslaugų direktyvą, kuri turėtų iš esmės sumažinti sunkumus, kurių patiria vartotojai, kurie susiduria su diskriminacija įsigydami prekių ir paslaugų tarptautiniu mastu, įskaitant pirkimus internetu.
Pirmą kartą vidaus rinkos įstatymuose Paslaugų direktyva aiškiai reikalauja, kad valstybės narės užkirstų kelią diskriminuojančiai veiklai, kurią verslas vykdo dėl vartotojų pilietybės arba jų gyvenamosios vietos. Kaip žinote, Paslaugų direktyva turi būti įgyvendinta iki šių metų gruodžio pabaigos ir 20 straipsnyje įtvirtintą nediskriminavimo nuostatą perkėlus į valstybių narių teisę, tokia veikla, kurią savo klausime minėjo gerb. EP narė, taps neteisėta. Išimtis iš šios taisyklės bus taikoma tik tiems atvejams, kai verslas galės įrodyti, kad skirtingoms vartotojų kategorijoms taikomą skirtingą požiūrį tiesiogiai pateisina objektyvios priežastys ir todėl toks požiūris nereiškia diskriminavimo. Šiuo metu Komisija kartu su valstybėmis narėmis dirba siekdama užtikrinti, kad Paslaugų direktyvos 20 straipsnis būtų įgyvendintas laiku ir kad valstybių narių valdžios institucijos ir teismai veiksmingai užtikrintų jo vykdymą.
Be to, kovo 5 d. Komisija paskelbataskaitą, kurioje dėmesys skiriamas tarptautiniams e. prekybos aspektams. Šis Komisijos tarnybų darbo dokumentas dėl tarptautinės elektroninės prekybos yra mano kolegės Komisijos narės M. Kunevos iniciatyva. Ataskaita rodo, kad apskritai e. prekybos plėtra Europos Sąjungoje vyksta pakankamai gerai, tačiau tarptautine. prekyba atsilieka. Elektroniniu ryšiu vykstanti tarptautinprekyba turi labai didelių galimybių. Vis dėlto šių tarptautinės prekybos galimybių nepavyksta įgyvendinti tikrovėje dėl praktinių ir reguliavimo kliūčių, kurios turi poveikio ir vartotojams, ir verslui. Dėl to elektroninio ryšio vidaus rinka yra susiskaidžiusi. Tai buvo nustatyta ir apsvarstyta vykdant rinkos priežiūrą, kurią pradėjo Komisija, siekdama ištirti keletą tiekimo grandinių konkrečiose mažmeninėse rinkose. Šis darbas turėtų leisti Komisijai atlikti išsamesnį mažmeninio sektoriaus tyrimą, siekiant nustatyti veiklą, kuri iškreipia tiekėjų ir mažmeninės prekybos bendrovių santykius, taip pat mažmeninės prekybos bendrovių ir vartotojų santykius ir siekiant įvertinti būtinybę toliau reformuoti susijusius valstybių narių ir ES reguliuojančius teisės aktus. Šis tyrimas apima penkis konkrečius sektorius, įskaitant pramogines prekes, pvz., internetu ir ne internetu parduodamą muziką ir knygas. Pagal šio tyrimo rezultatus 2009 m. rudenį Komisija numato paskelbti komunikatą. Veiksmingai ir ryžtingai įgyvendinę Paslaugų direktyvos 20 straipsnį, taip pat ištyrę likusius klausimus, susijusius su rinkos priežiūros vykdymu, turėtume rasti visapusišką atsaką problemoms ir kliūtims, atsirandančioms e. prekybos srityje ir darančioms žalą paslaugų gavėjams apskritai ir konkrečiai vartotojams.
Sarah Ludford
Tai klausimas, kuris yra labai svarbus piliečių Europai, ypač esant recesijai. Visi nori ir nusipelnsudaryti geriausią sandorį, nesvarbu, ar jie gyvena Lisabonoje, ar Londone. Argi ne gėda, kad praėjus 50 metų nuo bendrosios rinkos sukūrimo, kaip pranešDidžiosios Britanijos vartotojų asociacijos žurnalas "Which?", vis dar įmanoma apsilankyti Ispanijos geležinkelių operatoriaus "Renfe" interneto svetainėje ir naudojantis jos versija anglų kalba sumokėti 60 proc. brangiau nei naudojantis versija ispanų kalba? Be abejonės, tai visiškai nesusiję su reguliavimo skirtumais. Ar Komisija taip pat griežtai reaguos į akivaizdų išnaudojimą?
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Sutikčiau su baroniene S. Ludford, kad praėjus 50 metų nuo EB įsteigimo ir žinant pagrindinius jos veikimo principus ši diskriminacija yra įmanoma. Vis dėlto pagrindinpriežastis, dėl kurios buvo priimta Paslaugų direktyva, buvo pripažinimas, kad paslaugų srityje mums nepavyko sėkmingai pasiekti to, ko pasiekėme prekių srityje. Todėl siekiant iki šių metų pabaigos įgyvendinti Paslaugų direktyvą, 20 straipsnis nurodo, kad bet koks skirtingas požiūris, pvz., toks, apie kokį kalbėjo baronienS. Ludford, turi būti tiesiogiai pagrįstas objektyviomis priežastimis.
Nesigilinant į jos paminėto konkretaus atvejo ypatumus, nes tai yra su transportu susijęs klausimas, kuris labiau tiktų mano kolegai A. Tajaniui, vienintelpriežastis, dėl kurios galėtų būti pateisinamas diskriminavimas dėl objektyvių priežasčių, yra tai, kad minėtu atveju aiškiai atsirastų papildomų išlaidų. Tai būtų objektyvus būdas pažvelgti į šį atvejį. Pvz., jei internetu užsisakėte prekę, kuri turėtų būti atvežama iš Strasbūro ir jums pristatoma į Dubliną, aiškiai atsirastų papildomos siuntimo paštu ir pakavimo išlaidos ir kt. Tai galėtų būti objektyvi priežastis sakant, kad esama tokio kainos skirtumo. Vis dėlto negalite diskriminuoti dėl jokios kitos priežasties. Todėl tikėkimės, kad įgyvendinus Paslaugų direktyvą tokių konkrečių atvejų bus mažiau.
Šiuo metu kalbėdami apie transporto sritį neturite užmiršti, kad Paslaugų direktyva transportui netaikoma. Vis dėlto mano kolega A. Tajani ir jo darbuotojai šioje srityje taip pat ketina pateikti kai kurių konkrečių iniciatyvų.
Tema: ES Alzheimerio ligos strategija
Vasario mėnesį JungtinKaralystpaskelbsavo Nacionalinę demencijos strategiją, pagal kurią bus teikiamos investicijos į atminties klinikų tinklą, gerinama pagalba šia liga sergantiems žmonėms ir pradedamos plataus masto visuomenės informavimo kampanijos. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0081&language=SL" Be to, vasario 5 d. Strasbūre Parlamentas priėmrašytinį pareiškimą 0080/2008 - http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0081&language=SL" , kuriame prašoma pripažinti, kad Alzheimerio liga - Europos visuomenės sveikatos prioritetas.
Kokias šios srities iniciatyvas numato Komisija kalbant apie mokslinius tyrimus, prevenciją ir visuomenės sąmoningumo didinimą?
Ar Komisija ketina kurti Europos Alzheimerio ligos strategiją, panašią į Jungtinėje Karalystėje patvirtintą strategiją, ypač atsižvelgiant į Europinio bendradarbiavimo demencijos srityje projekto rekomendacijas, kurios buvo pateiktos Komisijai?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Tarybai paskelbus išvadas dėl Alzheimerio ligos, kurios buvo patvirtintos Tarybai pirmininkaujant Prancūzijai, Komisijos 2009 m. teisėkūros ir darbo programoje Alzheimerio liga buvo įvardyta kaip prioritetininiciatyva ir Komisija ketina paskelbti komunikatą dėl Alzheimerio ligos ir kitų demencijų. Jis turi būti priimtas dar šiais metais.
Be to, siekiant skatinti koordinuotus veiksmingus mokslinius tyrimus šioje srityje numatyta, kad komunikatas bus priimtas kartu su pasiūlymu dėl Tarybos rekomendacijos dėl bendro mokslinių tyrimų, susijusių su neurodegeneracinėmis ligomis, įskaitant Alzheimerio ligą, programavimo. Tai išplaukia iš 2008 m. liepos 15 d. priimto komunikato dėl bendro mokslinių tyrimų programavimo.
Alzheimerio ligos srityje reikalingi tikslūs duomenys, kurie gali būti surinkti tik ES mastu siekiant valstybių narių lygmeniu planuoti ir priderinti sveikatos paslaugas. Iki šiol Europinio bendradarbiavimo demencijos srityje projektas pateiktikslius, kokybinius ir kiekybinius duomenis ir Alzheimerio ligos poveikio Europos Sąjungai vertinimą, kurį metiniame leidinyje "Dementia in Europe Yearbook” paskelbEuropos Alzheimerio ligos asociacija. Vis dėlto 2008 m. pabaigoje projektas buvo baigtas ir dabar reikia įvertinti galimybes, kaip šį darbą tęsti toliau.
Atviras koordinavimo metodas (AKM) socialinėje srityje ES valstybėms narėms suteikia sistemą, leidžiančią reformuoti savo socialinės apsaugos sistemas remiantis keitimusi politika ir abipusiu mokymusi. Pagal AKM valstybės narės įvardija bendrus iššūkius ir susitaria dėl bendrų tikslų, susijusių su visuotine galimybe naudotis sveikatos priežiūra, jos kokybe bei darnia plėtra ir ilgalaike priežiūra.
Nacionalinėse strateginėse ataskaitose valstybės narės išdėsto, kaip siekdamos bendrų tikslų jos plėtos savo politiką. Palengvindama dialogą ir keitimąsi pažangia patirtimi sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros srityse, ES remia valstybių narių veiksmus, skirtus bendriems iššūkiams atremti ir siekti tikslų taikant AKM.
Savo finansavimo programomis ji taip pat remia naujoviškų pažangių metodų kūrimą. Keitimasis patirtimi gali vykti atliekant tarpusavio vertinimą, kai dalyvauja ribotas skaičius dalyvių, sutelkiančių dėmesį į konkrečią temą, arba konferencijose vykstant platesnėms diskusijoms.
Remiantis 2008 m. nacionalinių strateginių ataskaitų nurodymais ir 2009 m. bendroje ataskaitoje atlikta sinteze, kitą mėnesį Prancūzijoje vyks konkretus tarpusavio vertinimas tema "Alzheimerio liga ir kitos susijusios ligos: kaip susidoroti su krizinėmis situacijomis arba kaip prižiūrėti pacientą jo namuose”. Vėliau, Taryboje pirmininkaujant Švedijai, rugsėjo mėn. vyks konferencija "Sveikas ir garbingas senėjimas", kurioje rengiamas seminaras apie Alzheimerio liga ir kitomis demencijomis sergančių asmenų priežiūros koordinavimą.
Be to, Komisijos tarnybos svarsto galimybę 2010 m. viduryje surengti papildomą konferenciją, kurios konkreti tematika priklausys nuo 2009 m. įvykių ir kitų šaltinių rezultatų. Be to, Komisijos 2003-2010 m. veiksmų plane dėl negalios numatyti veiksmai, kurie taip pat yra svarbūs Alzheimerio liga sergantiems asmenims, pvz., savarankiško gyvenimo skatinimas, kokybiškos paramos ir priežiūros paslaugos, galimybgauti būtiniausias prekes bei paslaugas ir pagalbiniai sprendimai.
Kadangi tarp senėjančių Europos gyventojų gali didėti senyvo amžiaus žmonių, kurie turi sunkią negalią ir kuriems reikia ilgalaikės priežiūros, šis klausimas yra prioritetinis numatant tolesnius veiksmus, įgyvendinus esamą veiksmų planą dėl negalios.
Dalyvaudama aukšto rango neįgaliųjų reikalų grupėje, Komisija kartu su valstybėmis narėmis taip pat dirba stebėdama, kaip įgyvendinama JT neįgaliųjų teisių konvencija, kurią pasirašEuropos Komisija ir visos valstybės narės. Konvencija apima platų spektrą tokių politikos tikslų, kurie yra svarbūs Alzheimerio liga sergantiems asmenims, įskaitant naudojimosi galimybes, savarankišką gyvenimą, dalyvavimą visuomenės gyvenime ir socialinę apsaugą, ir yra įgyvendinami valstybių narių ir Bendrijos lygmeniu.
Claude Moraes
Komisijos nare, kadangi Europoje turime daugiau nei šešis milijonus demencija sergančių piliečių ir dar daug milijonų europiečių, kurie turi juos slaugyti arba yra nukentėję nuo šios pavojingos ligos, aš nuoširdžiai džiaugiuosi dėl Komisijos sprendimo pripažinti šią ligą visuomenės sveikatos prioritetu. Tai buvo išsamus atsakymas.
Vis dėlto norėčiau paklausti, ar diskutuodama apie veiksmų planą dėl negalios jūs, būdama Komisijos nare ir atstovaudama Komisijai, atsižvelgėte į tai, kad Alzheimerio liga turi bendro poveikio neįgaliesiems, su senėjimu susijusioms sritims ir visuomenės sveikatai, ar jūs puoselėjate visapusišką strategiją ne tik įvardydama Alzheimerio ligą, bet ir įtraukdama visus susijusius klausimus, ir ar jūs išsaugojate prioritetus? Senėjantiems gyventojams tai reiškia kritišką visuomenės sveikatos būklę. Vis dėlto dėkoju už išsamų atsakymą.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Suprantu, kad gerb. EP narys yra patenkintas išsamiu atsakymu, kurį pateikiau. Kalbant apie šį veiksmų planą dėl negalios, žinoma, tai yra platesnis klausimas, tačiau jis apima tam tikrus aspektus, kurie yra būdingi būtent Alzheimerio ligai ir kurių turime imtis vykdydami veiksmus šioje srityje.
Tema: Pietryčių Europai gresianti recesija ir poveikis Europos ekonomikai
Remiantis naujausiais tarptautinių finansų institucijų ir kreditų reitingų agentūrų atliktais vertinimo tyrimais, didžiausio ekonomikos nuosmukio tikimasi Pietryčių Europoje, kurį lydėtų nuostoliai dėl vartotojų ir įmonių negrąžintų paskolų. Tai galėtų turėti labai rimtų padarinių ES valstybių narių ekonomikai atsižvelgiant į dideles Vakarų Europos įmonių ir bankų investicijas šiame regione.
Ar Komisija pritaria, kad būtų teikiama parama Pietryčių Europos šalių bankams - pagal Europos kaimynystės politikos dalį sudarančias nacionalines veiksmų programas - bendradarbiaujant su tomis šalimis ir galbūt su Europos investicijų banku? Kaip Komisija ketina panaudoti turimą finansavimą, pvz., Pasirengimo narystei priemonę (IPA) ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (ENPI), gaivinant vietos ekonomiką ir užkertant kelią gresiančiai recesijai?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Klausimas susijęs su Komisijos požiūriu į galimą Europos ekonominę ir finansinę paramą Rytų ir Pietryčių Europos šalims, skaudžiai nukentėjusioms dėl pasaulinės ekonomikos krizės. Atsakau savo kolegos Komisijos nario J. Almunia vardu.
Staigus keleto šio regiono šalių ekonomikos nuosmukis iš tikrųjų gali turėti neigiamą poveikį Europos Sąjungos valstybių narių ekonomikai, ypač toms valstybėms, kurių komerciniai bankai dažnai per savo vietos filialus suteikdidelius kreditus šio regiono šalių įmonėms ir namų ūkiams.
Pirmiausia reikia pažymėti, kad šių šalių ekonomikos ir finansų padėtis yra labai skirtinga. Todėl Komisijos atsakas į krizę negalėjo būti formuluojamas globaliai ir todėl buvo atsižvelgiama į padėtį kiekvienoje šalyje.
Kalbant apie esamas ir galimas Pietryčių Europos šalis kandidates, 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu numatyta dideltechninparama, skirta struktūrinėms reformoms ir institucijų kūrimui remti - kaip žinote, pagal Pasirengimo narystei priemonę (IPA) skirta 9,1 mlrd. eurų. Komisija taip pat įgyvendina 150 mln. eurų vertės atsako į krizę paketą, kuris finansuojamas pagal šią priemonę ir kuriuo siekiama trumpalaikėje perspektyvoje iš tarptautinių finansų institucijų gauti 500 mln. eurų paskolų. Paketas apima priemones, kurios siekia nuo mikrokreditų teikimo ir MVĮ finansavimo iki energijos vartojimo efektyvumo ir konkrečios techninės paramos finansų sektoriaus priežiūrai ir finansų reguliavimui.
Siekdama toliau remti realią ekonomiką, Komisija, EIB, ERPB ir Europos plėtros banko taryba kartu parenginfrastruktūros iniciatyvą, pagal kurią investicijoms į prioritetinę transporto, energetikos, aplinkos ir socialinio sektoriaus infrastruktūrą teikiama techninparama ir bendras finansavimas. Iniciatyva buvo spartinama ir šiuo metu pradedamas jo įgyvendinimas. Tai pirmasis žingsnis kuriant Vakarų Balkanų valstybių investicijų sistemą, kuri taip pat apims investicijas į kitus socialinius ir ekonomikos sektorius, pvz., MVĮ ar energijos vartojimo efektyvumą.
Europos Sąjungos turimos priemonės, galinčios patenkinti finansų sektoriaus poreikius Rytų Europos šalyse, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika - Ukrainoje, Baltarusijoje, Moldovoje ir trijose Kaukazo šalyse - yra labiau ribotos. Vis dėlto čia ES taip pat teikia reikšmingą techninę paramą pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės nacionalines ir regionines programas, siekdama paremti Europos kaimynystės politikos bendrus veiksmų planus. Siekiant toliau padėti realiai ekonomikai buvo sukurta Kaimynystės investicijų priemonė, kuria sutelkiamos EKPP programų ir Europos Sąjungos valstybių narių dotacijos ir Europos viešųjų finansų institucijų paskolos. 2008 m. ši priemonsuteik71 mln. eurų dotacijų, kurios parėmdidelius infrastruktūros projektus, o jų vertbuvo apie 2,74 mlrd. eurų.
Dabar leiskite pasakyti keletą žodžių apie paramą regiono komerciniams bankams, kurią suteikspecializuotos finansų institucijos. Čia pats aktyviausias yra ERPB, kuris sutelkia visą savo priemonių arsenalą, įskaitant akcijas ir trumpalaikį skolinimą. EIB neturi įgaliojimų vykdyti tiesioginį šio regiono bankų kapitalizavimą ir jo veikla apsiriboja transporto, telekomunikacijų, energetikos ir aplinkos sektorių infrastruktūra. Jo įgaliojimai neapima MVĮ. Daug finansinės paramos regiono ekonomikai teikia "Bretton Woods" institucijos, visų pirma Tarptautinis valiutos fondas (TVF). TVF suteikia didelį finansavimą, remdamas visapusiškas stabilizavimo programas. Komisija mano, kad TVF tenka labai svarbus vaidmuo kovoje su krizės padariniais.
Pagaliau keletas besirengiančių narystei ir kaimyninių šalių Europos Sąjungos paprašmakroekonominės paramos. Šiuo metu Komisija svarsto, kaip geriausiai suteikti paramą toms šalims, kurios su Tarptautiniu valiutos fondu taip pat sutardėl stabilizavimo programos.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, labai ačiū už man suteiktą informaciją.
Norėčiau jūsų paklausti, ar tikite, kad šios 71 mln. eurų vertės dotacijos mūsų partneriams Rytų Europoje yra pakankamos. Manau, kad Komisijos komunikate dėl krizės ir jos poveikio Rytų Europai skiriama nepakankamai dėmesio šiam klausimui. Be to, ar manote, kad turėtume persvarstyti pasirengimo narystei paramos tikslus, priemones ir prioritetus, nes Serbija jau paprašparamos, siekdama patenkinti neatidėliotinas reikmes savo biudžete.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Kaip jau sakiau, kalbant apie realią ekonomiką ir Rytų Europos šalis, finansinės galimybės, kuriomis disponuojame, yra tikrai ribotos. Būtent todėl mes bandome užtikrinti kiek galime daugiau pinigų iš kitų finansų institucijų. Būtent todėl minėjau, kad pinigai, kurių suma yra 71 mln. eurų, taip pat iniciavo didelių infrastruktūros projektų, kurių vertyra daugiau nei 2,5 mlrd. eurų, finansavimą.
Taigi nuoširdus atsakymas, manau, būtų toks, kad mes visi turime rimtų problemų ir kad, be abejonių, reikia atidžiai stebėti tai, kas vyksta šiame regione, nes su juo esame labai glaudžiai susiję ir daug Europos šalių palaiko glaudžius prekybos santykius su šiuo regionu.
Kalbant apie makroekonominės paramos galimybę, tarp valstybių, kurios turi galimybių tapti valstybėmis narėmis, yra daug šalių, kurios yra kandidatės arba galimos kandidatės ir kurios paprašparamos. Tiesa, kad Serbija pateikprašymą. Labai tikėtina, kad Juodkalnija taip pat jos paprašys. Iš pietryčių regiono šalių beveik visos šalys, išskyrus Rusiją ir Azerbaidžaną, jos paprašė. Jei būsiu atviras, makroekonominės paramos galimybės yra gana ribotos, o šios paramos prašančių šalių sąrašas yra gana ilgas.
Manau, kad pagrindinpriemon- būtent todėl ši diskusija buvo viena svarbiausių temų G20 valstybių aukščiausiojo lygio susitikime - turi būti nukreipiama per TVF paramą. Labai pritariame tokiai veiklai ir svarbesniam TVF vaidmeniui arba jo kapitalizavimui šia linkme, nes tai be abejo yra pasaulinproblema.
Taip pat galėčiau paminėti, kad dėl šios makroekonominės paramos, jei ji būtų suteikta kuriai nors iš šių valstybių, taip pat turėtų vykti konsultacijų procesas Europos Parlamente.
Tema: Valstybės pagalba ES nepriklausančioms Europos šalims
Šiais ekonomikos pakrikimo laikais būtina, kad visoms Europos tautoms galiotų vienodos sąlygos ir kad jos nebijotų dėl darbo vietų, perkeliamų į ES nepriklausančias šalis, kuriose sunkumų patiriančioms bendrovėms teikiama valstybės pagalba. Jei EEB ar ELPA narės, pvz., Šveicarija, gauna naudos dėl didėjančios prekybos su ES bloku, tai būtina reikalauti, kad atsimokėdamos jos taikytų tokias pačias taisykles dėl valstybės pagalbos teikimo. Šiuo metu taikomos procedūros, kuriomis imamasi priemonių prieš šias spragas, yra lėtos, varginančios ir nesuteikia apsaugos tiems, kurie netenka darbo. Kaip Komisija ketina sugriežtinti šią konkurencijos teisės sritį ir užtikrinti, kad būtų taikoma greita ir veiksminga skundų nagrinėjimo tvarka?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Pirma, norėčiau paminėti, kad svarbu paaiškinti, jog ELPA valstybės, kurios yra EEE susitarimo šalys - t. y. Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas - privalo laikytis griežtos valstybės pagalbos teikimo drausmės, pagrįstos ES modeliu.
EEE susitarimo 61 straipsnis yra parengtas remiantis EB steigimo sutarties 87 straipsniu. Už jo nuostatų įgyvendinimą atsakinga ELPA priežiūros institucija (ESA). Pagal EEE susitarimo 26 straipsnį valstybės pagalbos srityje šiai institucijai suteikti tokie patys įgaliojimai kaip Europos Komisijai. Šios valstybės turi pranešti ESA apie bet kokią naują valstybės pagalbos teikimo priemonę ir prieš ją įgyvendindamos turi gauti ESA pritarimą. ESA taip pat gali atlikti tyrimus dėl tariamai nesuderinamos pagalbos, kurią suteikšios ELPA šalys.
Šveicarija yra atskiras atvejis, nes ji neratifikavo EEE susitarimo. Šveicarijos atveju galioja valstybės pagalbos teikimo taisyklės, nustatytos 1972 m. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime. Remiantis šio susitarimo 23 straipsniu, valstybės pagalba, kuri turi poveikio Bendrijos ir Šveicarijos prekybai ir iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją, prieštarauja šiam susitarimui. Remiantis galiojančia tvarka, nesuderinamos pagalbos atveju nukentėjusioji pusgali perduoti klausimą nagrinėti jungtiniam komitetui, įsteigtam remiantis šiuo susitarimu, ir komitetas gali taikyti apsaugos priemones, jei pagalbą suteikusi šalis nenutraukia minėtos veiklos.
Nepaisant to, kad Šveicarijos atvejais yra sunkiau taikyti priemones, nukreiptas prieš nesuderinamą pagalbą, Komisija vis dar stengiasi taikyti 1972 m. laisvos prekybos susitarimo nuostatas, kai tai daryti įmanoma ir būtina. Pvz., 2007 m. vasario 13 d. ji priėmsprendimą, kuriame daroma išvada, kad trys Šveicarijos kantonų mokesčių režimai prieštarauja 1972 m. susitarimui, ir šiuo metu Komisija derasi su Šveicarijos valdžios institucijomis, siekdama rasti tinkamą šio klausimo sprendimą.
Komisija žino, kad nuostatas dėl valstybės pagalbos teikimo, įtvirtintas galiojančiuose susitarimuose, pvz., 1972 m. susitarime su Šveicarija, būtina tobulinti ir būtent todėl pagal 2006 m. komunikato "Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje" nuostatas Komisijos tikslas yra bandyti derėtis dėl griežtesnių valstybės pagalbos teikimo taisyklių ir geresnių priemonių, pvz., ginčų sprendimo mechanizmų naudojimo ateities laisvos prekybos susitarimuose.
Gay Mitchell
Dėkoju Komisijos narei už naudingą atsakymą.
Komisijos naržino, kad kalbu apie Dublino oro uoste įsikūrusią bendrovę "SR Technics", kurioje dar neseniai dirbo kiek daugiau nei 1 100 darbuotojų. Šiuo metu darbo neteko 600 darbuotojų.
Tai bendrovė, turėjusi puikių ryšių pramonėje, puikių įgūdžių, daug užsakymų ir puikią ateitį. Kyla pagrįstų abejonių dėl priežasčių, lėmusių šios bendrovės veiklos perkėlimą, taip pat kelia įtarimų tai, kad Šveicarijos Vyriausybarba viena iš bendradarbiaujančių arabų šalių suteikpagalbą, dėl kurios šie žmonės netenka darbo Airijoje, Europos Sąjungoje.
Ar Komisija tirs šį klausimą ir padės, pasinaudodama visomis savo galiomis? Tai labai protingi žmonės, kuriuos labai remia bendruomenir kurie suvokia problemas, su kuriomis jie susiduria ir verslo bendruomenėje, ir plačiojoje visuomenėje.
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Labai džiaugiuosi dėl jūsų klausimo, nes mums reikia daugiau informacijos ir jūs galite būti naudingas. Iki šiol apie šį atvejį neturime visiškai tikslios informacijos, o jos mums labai reikia. Netgi jei jos gausime, negalime garantuoti, kad mums pasiseks, tačiau verta pabandyti.
Norint susidaryti nuomonę apie suteiktą valstybės pagalbą, jau nekalbant apie jos prieštaravimą 1972 m. susitarimui su Šveicarija, turėtų būti įtraukiamos ne tik paslaugos, bet ir gamyba ar prekyba prekėmis. Taigi prašau raginti jums artimus asmenis, kad jie suteiktų mums informacijos. Be to, norėčiau pakviesti susijusius asmenis ir Airijos įmones Komisijos tarnyboms suteikti papildomos informacijos, kurios jie galbūt turi šiuo klausimu, kad galėtume išreikšti savo poziciją.
Turiu pridurti - tai sakau atvirai ir sąžiningai - kad pagal 1972 m. susitarimą nukentėjusi pusgali tik prašyti pagalbą suteikusios šalies nutraukti priemonės teikimą, o 2007 m. priimtame sprendime Komisija padarišvadą, kad šios priemonės laikytinos valstybės pagalba, kuri prieštarauja 1972 m. susitarimui su Šveicarija. Priėmus šį sprendimą, Šveicarijos valdžios institucijos pradėjo dialogą su Komisija, siekdamos rasti tinkamą sprendimą. Paskutinis susitikimas vyko 2009 m. vasario 13 d.
Taigi Šveicarijos valdžios institucijos pateikkonstruktyvių pasiūlymų, pvz., dėl valdymo bendrovių atleidimo nuo mokesčių panaikinimo. Vis dėlto iš esmės išsaugomas lengvatų taikymas kontroliuojančiosioms ir mišrioms bendrovėms. Būtent todėl labai reikalingos tolesnės diskusijos.
Tema: Lenkijos laivų statyklų diskriminavimas atsižvelgiant į Komisijos priimtą sprendimą dėl valstybės pagalbos skyrimo motorinių transporto priemonių pramonei.
Suteikusios savo bankams dešimčių milijardų eurų pagalbą keleto valstybių narių vyriausybės dabar nutarparemti motorinių transporto priemonių pramonę. JungtinKaralystė, Vokietija, Prancūzija ir Italija sektoriui nori suteikti keleto dešimčių milijardų eurų pagalbą, o Komisija iš principo nuoširdžiai sutiko su šiuo pasiūlymu, nepaisant to, kad toks finansavimas iškreips konkurenciją rinkoje.
Neabejodamas tokia pagalba, aš norėčiau paklausti, kodėl Komisija anksčiau prieštaravo valstybės pagalbai, kurią Lenkijos Vyriausybsuteiksavo šalies laivų statykloms.
Dėl Komisijos požiūrio dvi Lenkijos laivų statyklos buvo uždarytos, o dešimtys tūkstančių laivų statyklose ir tiekėjams dirbančių žmonių neteko darbo. Ar atsižvelgiant į Komisijos neseniai patvirtintą pagalbą motorinių transporto priemonių pramonei ankstesnis sprendimas nebuvo diskriminuojantis?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Komisija norėtų pabrėžti, kad Lenkijos laivų statyklų atveju ji taiklygiai tokias pačias taisykles kaip ir visais kitais valstybės pagalbos restruktūrizavimui atvejais ir kad ji elgiasi su Lenkija taip pat kaip ir su kitomis valstybėmis narėmis.
Sunkumai, kurių patyrlaivų statyklos, prasidėjo devintajame dešimtmetyje, o tiksliau 1990 m., gerokai iki Lenkijos narystės ES ir jų, beje, nesukėldabartinfinansų ir ekonomikos krizė. 2004 m. Komisija pradėjo Lenkijos laivų statykloms skirtos pagalbos restruktūrizavimui tyrimą. Todėl padėtis Lenkijos laivų statyklose negali būti lyginama su padėtimi kitose bendrovėse, kurios turi konkrečių problemų, susijusių su dabartine finansų krize.
Gdynės ir Ščecino laivų statyklos daugelį metų naudojosi valstybės pagalba kitų Europos laivų statyklų sąskaita. Deja, Lenkijos laivų statykloms skirta pagalba nebuvo panaudota investicijoms ir būtinam restruktūrizavimui. Dar daugiau, laivų statyklos ir toliau dirbo nuostolingai, nesugebėjo sumokėti mokesčių ir socialinio draudimo įmokų, sukaupdaug skolų.
Dėl šių priežasčių Komisija neturėjo kito pasirinkimo kaip tik priimti neigiamą sprendimą dėl Gdynės ir Ščecino laivų statyklų, nurodydama susigrąžinti neteisėtai ir prieštaraujant taisyklėms laivų statykloms suteiktą pagalbą.
Vis dėlto, siekdama sumažinti neigiamus šių sprendimų padarinius ekonomikai ir visuomenei, Komisija leido Lenkijai grąžinti neteisėtai skirtą pagalbą pardavus valdomą laivų statyklų turtą ir vėliau likviduojant šias bendroves. Tai turėtų maksimaliai padidinti galimybes šiose teritorijose tęsti gyvybingą ekonominę veiklą.
Ypač reikėtų pažymėti tai, kad sėkmingai ir teisingai baigus pardavimo procesą, laivų statyklų turtą įsigyjančios bendrovės neturės grąžinti neteisėtų subsidijų, netgi jei jos nuspręs tęsti laivų statybą.
Komisija taip pat norėtų atkreipti dėmesį, kad siekiant sušvelninti mažėjančių darbo vietų socialinius padarinius būtų galima pasinaudoti Struktūriniais fondais, o ypač Europos socialiniu fondu ir Europos regioninės plėtros fondu. Be to, tam tikromis aplinkybėmis ir sąlygomis galima būtų svarstyti galimybę pasinaudoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Komisijos nare, aš suprantu, kad jūs esate atsakinga už įmonėms teikiamos valstybės pagalbos masto priežiūrą, tačiau Lenkijos visuomenei susidaro įspūdis, kad su Lenkijos laivų statyklomis, deja, elgiamasi skirtingai nei su senųjų ES valstybių narių įmonėmis ir kad pastarosiose duodamas sutikimas išsaugoti darbo vietas, o Lenkijos laivų statyklose sutikimas išsaugoti darbo vietas duotas nebus ir ši nelygybmums labai kelia nerimą. Mes primygtinai raginame senųjų ir naujųjų valstybių narių įmonėms taikyti vienodą požiūrį. Taip pat norėčiau pasinaudoti proga ir paklausti, kokių abejonių turi Komisija dėl Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo programos.
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Tie asmenys Lenkijoje, kurie sako tai, ką minėjo gerb. EP narys, yra visiškai neteisūs. Tai netiesa ir aš galiu tai įrodyti faktais ir skaičiais. Prieš atsakydama dėl jūsų minėtų Vokietijos laivų statyklų (jūs minėjote tik senąsias statyklas), aš norėčiau pabrėžti, kad laivų statybos pramonkitose šalyse - ne tik Vokietijoje, bet ir, pvz., Danijoje, Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose ar Ispanijoje, kuriose valstybių biudžetai nebuvo tokie dosnūs - buvo labai sumažinta arba net nutraukta jos veikla. Žinome keletą pavyzdžių, kai laivų statyklos buvo uždarytos. Ir jei kalbame apie vienodą požiūrį, į tai turime taip pat atsižvelgti, o ne vien kalbėti apie emocijas - ir nieko nekaltinu dėl emocijų rodymo. Galiu įsivaizduoti labai sudėtingą padėtį, tačiau vis tiek reikia susidaryti neteisingą įspūdį, kad sakytum, jog nebuvo laikomasi vienodo požiūrio.
Gerb. pirmininke, bet kuriuo atveju galiu jus užtikrinti, kad Komisija vienodai taiksavo taisykles Vokietijos ir Lenkijos laivų statykloms ir visoms kitoms čia minėtoms įmonėms. Vertinant valstybės pagalbą buvo taikomi vienodi kriterijai, geriausiai žinomas buvo gyvybingumas, o Vokietijos laivų statyklos - leiskite pasinaudoti šiuo pavyzdžiu - buvo sėkmingai restruktūrizuotos ir paverstos gyvybingu verslu, kai Komisija mano, kad Lenkijos valdžios institucijų pateikti restruktūrizavimo planai neužtikrins ilgalaikio gyvybingumo.
Pagaliau, gerb. pirmininke, reikėtų palyginti su tais atvejais, kai Komisija neleido teikti valstybės pagalbos ir netgi pareikalavo grąžinti neteisėtai suteiktą valstybės pagalbą kitose valstybėse narėse.
Tema: Kvepalų, drabužių ir prekių ženklu pažymėtų produktų pardavimas internetu
Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2790/1999 kartu su vertikaliųjų apribojimų gairėmis nustato susitarimus dėl paskirstymo susitarimų, taikomų kvepalams, drabužiams ir kitiems "prekių ženklu pažymėtiems produktams". Remiantis šiomis nuostatomis, draudžiama pardavinėti (įskaitant pardavimus internetu) įvairius prekių ženklu pažymėtus produktus, jei tiekėjo užimama rinkos dalis yra mažesnnei 30 proc.
Ar Komisija mano, kad sveikos konkurencijos sąskaita būtina ir toliau taikyti šias pasenusias taisykles kainų ir vartotojų pasirinkimo požiūriu, kad keletas pagrindinių grupių, kurios yra patogioje padėtyje gaudamos didesnę dalį savo pajamų iš išskirtinių teisių į šiuos produktus, gautų išimtinės finansinės naudos?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - DabartinES konkurencijos politika vertikaliųjų susitarimų srityje yra labai palanki pardavimams internetu ir aš esu įsitikinusi, kad jūs, gerb. pirmininke, tai žinote. Taigi vertikaliųjų apribojimų gairės, kuriose pateikiamas Reglamento (EB) Nr. 2790/1999 aiškinimas, aiškiai nurodo, kad "kiekvienas paskirstytojas turi turėti galimybę laisvai naudotis internetu, kad reklamuotų ar parduotų produktą". Todėl aišku, kad tiekėjai negali taikyti apribojimų galimybei naudotis internetu - jie negali uždrausti platintojui turėti interneto svetainės, toje svetainėje vartoti norimas kalbas ar atskiriems vartotojams siųsti el. laiškus, jei tokie draudimai nėra objektyviai pagrįsti.
Netgi pasirinktinio paskirstymo tinkluose, naudojamuose ypač prabangos prekių sektoriuje, ir paskirstant sudėtingus produktus, pvz., elektronikos prekes - nepriklausomai nuo tiekėjui tenkančios rinkos dalies - bet kokie pardavimų internetu apribojimai, kuriuos gamintojas taiko savo paskirtiems platintojams, aiškiai pažeidžia konkurencijos taisykles.
Vis dėlto tai nereiškia, kad bet kuris mažmeninės prekybos atstovas galutiniams vartotojams gali pardavinėti - internetu ar kitaip - gamintojo produktus. Gamintojas gali laisvai nustatyti kriterijus platintojams, susijusius su jo prekių pardavimu internete taip pat, kaip gali nustatyti pardavimo kriterijus ne virtualiose parduotuvėse.
Tokie kriterijai gali padėti kurti tam tikrą įvaizdį arba užtikrinti tam tikrą aptarnavimo lygį. Pagal galiojančias taisykles pasirinktinis paskirstymas laikomas teisėtu, jei tiekėjo užimama rinkos dalis neviršija 30 proc., nes manoma, kad turint nepakankamai rinkos galios toks paskirstymas suteikia vartotojams daugiau pranašumų nei galimos žalos.
Šiuo metu Komisija tiria, kaip iki šiol buvo taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2790/1999 ir ar reikia daugiau pakeitimų, įskaitant pakeitimus pasirinktinio paskirstymo srityje.
Komisija nori būtent teisingos pusiausvyros tarp užtikrinimo, kad vartotojai galėtų pasinaudoti rinkos internete pranašumais, ir tarp užtikrinimo, kad gamintojai galėtų savo nuožiūra tinkamai organizuoti savo paskirstymo sistemas.
Giovanna Corda
(FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, dėkoju jums, tačiau tikiuosi, kad Komisija laikosi nuomonės, jog atėjo tinkamas laikas persvarstyti vertikaliųjų apribojimų gaires, kurias čia ką tik paminėjote, nes iš tikrųjų joms jau 10 metų.
Mums, žinoma, reikia atsižvelgti į pačius naujausius procesus: pardavimai internetu ir elektroniniai aukcionai iš esmės pakeitmūsų paskirstymo būdus, taip pat konkurencijos sąlygas. Turime labai gerai tai suvokti.
Paul Rübig
(DE) Komisijos nare, man būtų įdomu išgirsti jūsų požiūrį į padėtį, susijusią su atitinkama rinkos galia, kuri įgyvendinama tokiais paskirstymo būdais. Nuo kokio lygmens, jūsų nuomone, tokia rinkos galia pasireiškia ir kokių veiksmų prieš ją imtumėtės?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Tiesiog pakartosiu tai, ką jau minėjau, kad šiuo metu Komisija tiria, kaip iki šiol buvo taikomas Reglamentas (EB) Nr. 2790/1999, kuriam, kaip teisingai sakgerb. EP narė, jau 10 metų. Turime nuspręsti, ar reikia daugiau pakeitimų, įskaitant pakeitimus pasirinktinio paskirstymo srityje.
Per šį persvarstymą Komisijai svarbu pasiekti tinkamą pusiausvyrą, kad Europos vartotojai galėtų visiškai pasinaudoti interneto teikiamu pranašumu nugalėti geografines kliūtis kartu leidžiant gamintojams savo nuožiūra tinkamai organizuoti savo paskirstymo sistemas. Šiuo atžvilgiu pranašumai, kuriuos vartotojams suteikia pasirinktinis paskirstymas ir interneto, ir ne interneto pasauliuose, tikrai bus persvarstyti.
P. Rübig klausė, ką galime nuveikti dabar. Po šio persvarstymo turime atsižvelgti į tai, koks yra poreikis, o tada sugrįšime atgal su savo galutinėmis išvadomis ir iškelsime klausimą, kurį palietgerb. EP narys.
Tema: Valstybės pagalba mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)
Ar Komisija nepasakys, kokių papildomų priemonių - neprieštaraujančių Bendrijos taisyklėms dėl valstybės pagalbos teikimo - turi valstybės narės, kad dabartinės ekonominės krizės metu padėtų MVĮ, ypač gerindamos šių įmonių galimybes gauti finansavimą?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Darysiu viską, ką galiu. 2009 m. sausio 19 d. Komisija patvirtino naują laikinąją valstybės pagalbos teikimo sistemą, kuri suteikia papildomų galimybių valstybėms narėms iki 2010 m. pabaigos skirti valstybės pagalbą. Ši iniciatyva praeitą mėnesį buvo pristatyta Komisijos parengtame gaivinimo plane.
Pagrindinis sistemos tikslas yra apriboti krizės poveikį palengvinant bendrovių galimybes gauti finansavimą. Šios priemonės gali būti taikomos visoms bendrovėms, tačiau mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) gali gauti didesnę pagalbą, nes sugriežtinus kreditų skyrimo sąlygas jos yra aiškiai labiausiai pažeidžiamos. Kitaip tariant, ši priemonyra ypač naudinga MVĮ. Svarbiausias dalykas MVĮ yra nauja galimybįmonei skirti 500 000 eurų sumą, kuri būtų naudojama investicijoms ir (arba) apyvartiniam kapitalui padengti dviejų metų laikotarpiu.
Tai nauja laikinai suderinama pagalba - beje, ne nauja 500 000 eurų de minimis pagalba - ir su sąlyga, kad ji atitinka konkrečius reikalavimus, šią pagalbą Komisija laiko suderinama pagal EB steigimo sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą, kitaip tariant remiantis aiškiai labai išimtiniu teisiniu pagrindu, kuris yra tiesiogiai susijęs su dabartine finansų krize. Ši nauja pagalba gali būti sumuojama su de minimis pagalba, tačiau iki 500 000 ribos 2008-2010 m. laikotarpiu.
Be to, remiantis laikinąja sistema valstybės narės taip pat galėtų suteikti valstybės pagalbos garantijas lengvatinėms paskoloms, subsidijuojamos palūkanų normos pagalbą visų rūšių paskoloms ir subsidijuojamas paskolas ekologiškų produktų gamybai, apimančias pirmalaikį prisiderinimą prie būsimų Bendrijos produktų standartų arba jų reikalavimų viršijimą.
Komisija taip pat padidino leistiną rizikos kapitalą - MVĮ skirtas injekcijas - nuo 1,5 mln. iki 2,5 mln. eurų per metus ir sumažino reikalaujamą privataus dalyvavimo lygį nuo 50 iki 30 proc.
Pagaliau, nors apie visas pagal šią laikinąją sistemą patvirtintas priemones vis dar būtina pranešti Komisijai, tačiau buvo parengti konkretūs planai, kuriais siekiama užtikrinti greitą Komisijos sprendimų priėmimą. Todėl jos yra greitos, veiksmingos ir efektyvios.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. pirmininke, dėkoju Komisijos narei už tikrai išsamų atsakymą. Europos Komisija, būdama konkurencijos politikos saugotoja, teisingai leidžia šią laikinąją pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, nes, kaip visi šiame Parlamente žinome, mažosios ir vidutinės įmonės yra Europos ekonomikos stuburas.
Turiu kitą klausimą, kuris išeina už mano pirmojo klausimo ribų: Europos Sąjunga nėra vienintelpasaulyje, už Europos ribų yra daugiau pirmaujančių verslo subjektų ir galingų ekonomikos sistemų, mūsų partnerių trečiosiose šalyse, kurie šiuo metu dėl ekonomikos krizės iškraipo konkurenciją. Ar jūs plėtojate bendradarbiavimą, siekdami nagrinėti konkurencijos taisyklių pažeidimus, susijusius su trečiosiomis šalimis?
Paul Rübig
(DE) Norėčiau sužinoti, kuri taisyklšiuo atveju iš tikrųjų taikoma nuosavą kapitalą atstojančioms paskoloms.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gerb. pirmininke, norėčiau paklausti Komisijos narės, ar šios ypatingos subsidijos taip pat apima socialines priemones visoms mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Ar šios su darbuotojais susijusios priemonės ir įmongali būti subsidijuojamos vienu metu?
Neelie Kroes
Komisijos narė. - Tai intriguojantis klausimas. Mes esame pagrindiniai dalyviai, vertinantys veiklos erdvę kaip visumą, tačiau žinome, kad yra dar keletas kitų dalyvių ir kad jie ne visada elgiasi taip, kaip mes to iš jų norime.
Kita vertus, gerb. pirmininke, yra mažiausiai keletas institucijų, kuriose mes darome viską, ką galime, kad šis gerb. EP nario iškeltas klausimas būtų įtrauktas į darbotvarkę: pvz., Londone vykusiame G20 valstybių susitikime, kur jis buvo labai svarbi diskusijos dalis, o taip pat mums dalyvaujant PPO derybų etape. Manau, kad turi prasmės, jog mes darome spaudimą ir bandome pasiekti, kad visi dalyviai šį dalyką pripažintų.
Didžiuojuosi sakydama, kad daugiau nei šimtas PPO valstybių narių dalyvauja tokios rūšies konkurencijos politikoje, kokiai mes pritariame, taigi mes esame ne vieni. Visame pasaulyje palaikome glaudžius ryšius, kartais per oficialius susitarimus, o kartais per dvišalius susitarimus, bandydami sužinoti daugiau.
Žinoma, su nauja JAV administracija dar tik pradedame bendrauti iš naujo ir su savo kolegomis Vašingtone turime puikių bendradarbiavimo būdų, pvz., per Federalinę prekybos komisiją (FTC) ir Teisingumo departamentą (DOJ).
Taigi tai yra pagrindinis klausimas, tačiau jeigu leistumėte man šiek tiek nukrypti nuo jūsų klausimo temos, tai yra susiję ir su protekcionizmu: tai reikštų velnią, įsitaisiusį tarp mūsų, ir mes turėtume kovoti, kad tai netaptų tikrove. Protekcionizmas yra pasenęs, jis prieštarauja bendrajai rinkai ir jis iš tikrųjų yra labai bloga priemonsiekiant, kad mūsų piliečiai, mūsų vartotojai ir mūsų verslo pasaulis pajustų sėkmę esant vienodoms galimybėms.
Žinoma, būtent valstybės narės atsako už pastangas užimtumo ir socialinėje srityje ir jos turi priimti sprendimus, kaip būtų galima įtraukti galimybę truputį atverti valstybės pagalbos teikimo taisykles.
Komisija taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad valstybės narės, siekdamos sušvelninti mažėjančių darbo vietų socialinius padarinius, gali naudoti struktūrinius fondus - ir tai buvo dalykas, kurį paliečiau ankstesniame klausime, kai kalbėjome apie Lenkijos laivų statyklas - ypač Europos socialinį fondą ir Europos regioninės plėtros fondą ir, be to, tam tikromis sąlygomis galima būtų svarstyti galimybę pasinaudoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu.
Tema: Moksliniai tyrimai ir su jūra susijusios profesijos
Jūrų mokslas, jūrų technologijos ir moksliniai tyrimai yra svarbiausi dalykai tausiai vystant jūrinę veiklą, kurie taip pat padeda plėsti su jūra susijusių studijų sritį ir tobulinti su jūra susijusius profesinius įgūdžius bei profesinę kvalifikaciją.
Ar atsižvelgdama į tai Komisija nepasakytų, kokių priemonių ji imsis, skatindama šios srities mokslinius tyrimus, ir ar suteiks europiečiams daugiau ir platesnių galimybių siekti profesinės karjeros su jūra susijusiame sektoriuje? Ar ekonomikos krizneigiamai paveiks šį tikslą?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Per praėjusius metus Komisija pastebėjo, kad jūrų mokslas ir technologijos priklauso bendrai prioritetų sričiai. Aukščiausio taško buvo pasiekta 2008 m. rugsėjo mėn., kai Komisija priėmkomunikatą dėl Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijos.
Šia strategija ypač siekiama plėtoti prioritetinių temų integraciją siekiant spręsti sudėtingas, su jūra susijusias problemas, plėsti valstybių narių vykdomų mokslinių tyrimų sinergiją, skatinti jūrų mokslinių tyrimų finansų infrastruktūrų finansavimą ir kartu su jūrų ir jūrininkystės mokslo bendruomenėmis kurti naują valdymą, ypač stiprinant jūrų mokslo bei jūrų ir jūrininkystės pramonės bendradarbiavimą.
Toliau nurodyti veiksmai jau įgyvendinti šios strategijos sistemoje. Pirma, rengiami bendri kvietimai teikti paraiškas, kurie turėtų būti skelbiami dar šiais metais, siekiant spręsti pagrindinius, kelias temas apimančius jūrininkystės ir jūrų mokslinių tyrimų klausimus. Antra, imamasi priemonių siekiant, kad BONUS programa taptų pagrindine Bendrijos mokslinių tyrimų iniciatyva pagal EB steigimo sutarties 169 straipsnį - vienas iš vėlesnių klausimų taip pat susijęs su šiuo dalyku. Trečia, imamasi priemonių palaipsniui pakeisti visas esamas jūrų ERA-NET schemas integruotomis jūrų ERA-NET schemomis. Ketvirta, imamasi priemonių ieškant naujų šaltinių svarbioms jūrų mokslinių tyrimų infrastruktūroms finansuoti, ypač iš Struktūrinių fondų. Pagaliau du projektai bus finansuojami siekiant plėtoti jūrų mokslo bei jūrų ir jūrininkystės pramonės bendradarbiavimą, taip pat glaudesnę įvairių jūrų mokslinės bendruomenės narių integraciją.
Europos Sąjungos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategijos įgyvendinimas remiantis dabartine finansine perspektyva ateinančiais metais užtikrins jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų skatinimą Bendrijos lygmeniu taikant bendrosios programos priemones.
Profesinės karjeros perspektyvų, susijusių su jūrų sektoriaus klasteriu, plėtra, apie kurią taip pat klausiate savo klausime, nėra tiesioginis mokslinių tyrimų politikos tikslas. Vis dėlto jūrų srities mokslininkų ir jūrininkystės pramonės bendradarbiavimo skatinimas, taip pat labiau integruoti jūrų ir jūrininkystės srities moksliniai tyrimai ir Europos Sąjungos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija gali netiesiogiai plėsti jūrininkystės įgūdžių taikymo sritį ir skatinti jūrų sektoriaus klasterius. Taip gali būti netiesiogiai prisidedama keliant su jūra susijusių profesijų kvalifikacijas ir gerinant įgūdžius.
Pagaliau, kalbant apie jūsų klausimą ir mano atsakymą platesne prasme, praėjusį rudenį Europos ekonomikos gaivinimo plane Komisija pasiūlvalstybėms narėms ir privačiam sektoriui didinti numatytas investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Pavasarį paskelbtose Europos Vadovų Tarybos išvadose perduodama ryžtinga žinia dėl poreikio didinti investicijas į žinias bei mokslinius tyrimus ir gerinti šių investicijų kokybę ekonomikos gaivinimo labui. Žinoma, tai labai galioja ir jūrų bei jūrininkystės srities moksliniams tyrimams.
Vis dar per anksti pateikti vertinimus, kaip valstybės narės pasinaudos ir ar iš viso pasinaudos šiomis rekomendacijomis. Vis dėlto vienas dalykas yra aiškus: netgi esamomis sudėtingomis ekonominėmis ir finansinėmis sąlygomis mes neturėtume užmiršti ilgalaikių tikslų, pvz., tvarios plėtros ir mažai anglies junginių išmetančios ekonomikos. Todėl svarbu sutelkti dėmesį į vadinamąsias "apgalvotas investicijas", kuriose dėmesys kartu kreipiamas į tai, kaip trumpalaikėje perspektyvoje nugalėti krizę, ir į ilgalaikes galimybes, taip pat į tai, kokie pajėgūs būsime, kaip išbrisime iš krizės.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gerb. pirmininke, dėkoju Komisijos nariui už išsamų atsakymą, kurį jis man pateikė, ir norėčiau jo paklausti, ar mokslinių tyrimų programa taip pat gali apimti kaimynines šalis, ypač Viduržemio jūros regiono šalis, remiantis Europos ir Viduržemio jūros šalių bendradarbiavimu.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Žinoma, kaimyninės šalys gali būti įtraukiamos. Tikrai aišku, kad bendroji programa yra atvira, jei apima bendradarbiavimą su Europos Sąjungos valstybe nare.
Vis dėlto norėčiau dar labiau patikslinti. Turime vos keletą - daugiau nei 10 - vadinamųjų bendrosios programos "asocijuotų narių". Šios įmokas mokančios asocijuotos narės praktiškai turi tokias pačias teises ir pareigas kaip valstybės narės. Pvz., Vakarų Balkanų valstybės, Šveicarija, Norvegija, Islandija, Izraelis ir kai kurios kitos valstybės yra asocijuotos šalys. Taigi visos šios šalys turi lygiai tokias pat teises ir pareigas.
Kitoms šalims remdamiesi savo strategija bandome kurti politiką, kurią pasiūlėme. Bandėme daryti viską, kad anksčiau, bet ne vėliau visos kaimyninės šalys - priklausomai nuo jų galimybių, taip pat nuo abipusių interesų - taptų asocijuotomis šalimis. Tikrovėje tai reiškia, kad mums kalbant apie mokslinius tyrimus Europos Sąjunga yra daug didesnnei 27 valstybių narių Sąjunga.
Tema: Kūrybiškumo, naujovių ir technologijų plėtros valstybėse narėse vertinimas
Ar atsižvelgiant į tai, kad 2009 metai buvo paskelbti Europos kūrybiškumo ir naujovių metais, taip pat atsižvelgiant į Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą (2007-2013 m.) ir Konkurencingumo ir naujovių programą (CIP), Komisija galėtų pasakyti, ar ji turi statistinių duomenų apie iki šiol kiekvienos valstybės narės panaudotus asignavimus, skirtus minėtų programų apimamiems sektoriams? Kokie yra patys populiariausi sektoriai kiekvienoje valstybėje narėje (procentais)? Ar buvo atliktas MVĮ (mažųjų ir vidutinių įmonių) susidomėjimo šiomis programomis (procentais) vertinimas?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Galiu užtikrinti gerb. EP narį, kad kalbant apie Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą (BP7) Komisija sistemiškai kaupia ir viešai skelbia aiškius ir išsamius statistinius duomenis, rodančius šios programos įgyvendinimą.
Svarbu neužmiršti, kad Bendrijos mokslinių tyrimų finansavimas paramos gavėjams skiriamas remiantis vien jų pateiktų paraiškų mokslinės kompetencijos kriterijumi. Nors sudarant sutartis neatsižvelgiama į pilietybę, mes visgi kaupiame ir atidžiai sekame duomenis apie BP7 paramos gavėjų ir jų atitinkamų bendradarbiavimo ryšių geografinį pasiskirstymą. Tai mums suteikia svarbią galimybę pažvelgti į sinergijos, kuri atsirado tarp valstybių narių joms dalyvaujant BP7 veikloje, lygį ir intensyvumą.
Visus šiuos duomenis ir daug kitų išsamių statistinių duomenų apie BP7 įgyvendinimą galite rasti statistinių duomenų priede, pateiktame Komisijos metinėje ataskaitoje apie mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą, kurią kasmet pateikiame Tarybai ir Parlamentui. Dar svarbiau, kad pradedant nuo 1998 m. visos šios ataskaitos yra viešai skelbiamos Komisijos interneto svetainėje "Europa".
Taigi, ką mums parodo šie duomenys? Aš negaliu šiandien pateikti ilgo statistinių duomenų sąrašo, nes tam neturime laiko, bet vis dėlto norėčiau jums pateikti keletą pagrindinių duomenų kalbant apie jūsų klausimo esmę: santykinį BP7 mokslinių tyrimų sričių populiarumą skirtingose valstybėse narėse.
Informacinės ir ryšių technologijos (IRT), sveikata ir Marie Curie veiksmai valstybėse narėse buvo pačios populiariausios sritys susitarimus dėl paramos pasirašiusiųjų dalyvių skaičiaus požiūriu. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad jų populiarumas taip pat priklauso nuo kiekvienai BP7 mokslinių tyrimų sričiai skiriamo biudžeto dydžio, taip pat nuo pasirašytų paramos sutarčių skaičiaus ir rūšies, buvusių duomenų bazėse tokio vertinimo metu. galima pažymėti, kad naujosios valstybės narės aktyviau dalyvauja saugumo, socialinių ir ekonominių mokslinių tyrimų ir kosmoso srityse, o silpniau dalyvauja, pvz., IRT ir sveikatos srityse. Šalyje, iš kurios yra kilęs gerb. EP narys, didžiausias dėmesys skiriamas IRT, tačiau gana silpnai dalyvaujama, pvz., sveikatos, socialinių ir ekonominių mokslinių tyrimų ir kosmoso srityse.
Kalbant apie MVĮ susidomėjimą BP7, kasmet Komisija skelbia išsamų vertinimą, kuriame pateikiamas MVĮ dalyvavimas pagal kilmės šalį ir kuris yra mano minėtos metinės ataskaitos dalis. Mūsų naujausi duomenys apie MVĮ dalyvavimą BP7 rodo, kad šiuo metu BP7 iš viso dalyvauja 2 431 MVĮ, pasirašiusių paramos susitarimą. Išsamesnės informacijos gerb. EP nariui rekomenduočiau ieškoti pačioje ataskaitoje. Vis dėlto, jei gerb. EP narys pageidauja, šiandien galėčiau išdalinti kai kurias lenteles su svarbia informacija apie BP7, nes turiu jas su savimi.
Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programos veiksmai yra labiau grindžiami politika, o ne orientuojami į paramą. Ypač Verslininkystės ir naujovių programa (EIP) daugiausiai naudojama kaip politikos rėmimo programa. Jei pažvelgsime į jos pagrindines priemones, tai Europos įmonių tinklas padeda išimtinai MVĮ, teikdamas informaciją apie galimybę pasinaudoti įvairių rūšių MVĮ finansavimu, nustatydamas projektų finansavimo galimybes ir padėdamas rasti technologijų ir verslo partnerių. EIP finansinpriemonė, kuriai tenka maždaug pusprogramos biudžeto, taip pat skirta išimtinai MVĮ. Iki 2008 m. rugsėjo mėn. pabaigos apie 12 000 MVĮ gavo finansavimą pagal MVĮ garantijų priemonę, o paraiškos buvo pateiktos iš 17 valstybių narių.
Be to, pirmasis kvietimas teikti paraiškas dėl ekologinių inovacijų bandomųjų bei pateikimo į rinką projektų buvo paskelbtas 2008 m. siekiant įgyvendinti veiksmus perdirbimo, maisto ir gėrimų sektoriuje, pastatų ir ekologinio verslo srityse. 2008 m. kvietimas ypač pavyko mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikiamo prioriteto įgyvendinimo požiūriu. Iš viso 74 proc. visų dalyvių buvo MVĮ.
Ir pagaliau CIP Informacinių ir ryšių technologijų politikos rėmimo programa kviečia pradėti teikti paraiškas 2007 ir 2008 m. dėmesį skiriant bandomiesiems projektams, kuriais bandomos IRT pagrįstos naujovės ir kuriuos vykdydamos MVĮ gauna daugiau nei 30 proc. viso biudžeto. Dar svarbiau, kad šia programa siekiama atverti ES rinkas tokioms naujovėms, kurias MVĮ tiekia visoje Europos Sąjungoje.
Jeigu kalbėtume apie BP7 ataskaitas, su Konkurencingumo ir inovacijų programa susijusios ataskaitos viešai skelbiamos svetainėje "Europa".
Emmanouil Angelakas
(EL) Gerb. pirmininke, dėkoju Komisijos nariui už atsakymą; informacija iš tikrųjų pateikta svetainėje. Komisijos nary, taip pat dėkoju už lenteles, kurias man davėte.
Noriu užduoti papildomą klausimą: ar galite mums pasakyti, kiek darbo vietų buvo sukurta Europos Sąjungos valstybėse narėse vykdant projektus pagal programas, skirtas mažosioms ir vidutinėms įmonėms? Taip pat noriu paklausti, ar esate skaičiavę, kiek dėl šių projektų sukurtos vertės padidėjo bendrasis produktas?
Justas Vincas Paleckis
Minėjote keletą sričių, kuriose pagal abi programas naujosios valstybės narės plėtoja savo veiklą. Norėčiau jūsų paklausti, ką apibendrindamas galėtumėte pasakyti: ar naujosios valstybės narės yra mažiau aktyvios palyginti su senosiomis valstybėmis narėmis ir, jeigu tai tiesa, ko gali imtis Komisija, kad joms padėtų?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Pirmasis klausimas buvo gana konkretus. Žinoma, mes nežinome, kiek darbo vietų sukurta: tiesiog ekonomika yra daug sudėtingesnnei priežastinis ryšys tarp to, kiek pinigų skyrei programai, ir to, kokio dydžio paramą suteikei. Esame įsitikinę - aš taip pat esu įsitikinęs, ir kai bendrauju su tyrėjais ir MVĮ, kai girdžiu reakciją ir jų emocijas ir tai, kaip puikiai jie iš tikrųjų naudojasi programa, tada kartais būnu daug labiau patenkintas nei girdėdamas, kad esame truputį per biurokratiški ir pan. Vis dėlto manau, kad turime į tai pažvelgti. Bandome prisiderinti prie įvairių MVĮ poreikių: prie tų, kurios konkuruoja, kurios turi nuosavų pajėgumų konkuruoti, kurios turi mokslinių tyrimų pajėgumų. Vis dėlto mes taip pat bandome prisiderinti prie kitų - prie tų, kurios turi poreikių atlikti mokslinius tyrimus, tačiau neturi pajėgumų. Būtent todėl mes mokame, pvz., už mokslinius tyrimus, vykdomus dalyvaujant universitetams, institutams ir pan.
Jei kalbėtume apie BVP padidėjimą, statistiniu požiūriu, žinoma, neįmanoma nustatyti tiesioginio ryšio, tačiau galite atlikti koreliacinę analizę, iš kurios galite sužinoti, kad tarp šių dalykų esama ilgalaikės koreliacijos. Taigi šalys, kurios daugiau investuoja į mokslinius tyrimus ir plėtrą, žinoma, yra labiau išsivysčiusios ir priešingai. Tai yra tikrovė: tie, kurie yra labiau pasiturintys, vėliau daugiau investuoja į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Taigi iš esmės, netgi jei negaliu tiksliai atsakyti į šį klausimą, remdamasis statistine analize galiu jums labai tiksliai atsakyti, kad tai yra būdas stiprinti konkurencingumą ir taip stiprinti kiekvieno, kuris investuoja šioje srityje, BVP, darbo vietas ir pan.
Atsakant į klausimą dėl naujųjų valstybių narių - ir tai yra iš tikrųjų įdomus klausimas, nes mes, žinoma, stebime tai labai atidžiai - galiu pasakyti, kad jos yra pakankamai aktyvios, nes teikia daug paraiškų. Vidutiniškai jų sėkmės procentas yra truputį didesnis nei labiau išsivysčiusių šalių ir tai, manau, yra normalu, nes institucijų stiprumas būdingas toms šalims, kuriose mokslinių tyrimų ir plėtros tradicijos yra senesnės ir tvirtesnės ir kurios, žinoma, taip pat yra pajėgesnės. Vis dėlto, jei pažvelgsite į labai paprastą dalyką - jei pažvelgsite į sąryšį: kiek šalis investuoja į mokslinius tyrimus ir plėtrą savo viduje ir kiek ji gauna iš bendrosios programos per gryną konkurenciją - čia pastebėsite glaudų ryšį. Taigi šalis, kuri iš tikrųjų investuoja daugiau savo viduje ir kuri taip pat turi stipresnį mokslinių tyrimų potencialą, gauna du kartus - ji gauna savo viduje ir gauna konkuruodama Europos bendrojoje programoje, kuri kelia kompetenciją.
Vis dėlto taip pat įdomus kitas dalykas. Jei pažvelgsite į tai, kiek valstybės narės - naujosios valstybės narės - investuoja į savo mokslinius tyrimus ir plėtrą globalinėje Europos investavimo aplinkoje ir kiek jos gauna iš BP7, pastebėsite, kad gaunama dalis yra didesnnei jų investicijų savo šalyje dalis. Taigi šie ryšiai yra labai aiškūs ir mano patarimas būtų toks: naudokite visas įmanomas priemones, kad stiprintumėte pajėgumus šalies viduje; naudokite sumaniai - Struktūrinius ir Sanglaudos fondus tose srityse, kuriose būtent šiam tikslui jie skyrbendrosios programos lėšas - skirta 50 mlrd. eurų - ir panaudokite tuos pinigus taip, kad ateityje jie padėtų konkuruoti šalies viduje ir padėtų taip pat užsitikrinant galimybes konkuruoti globaliai, nes pasaulis yra globalus.
Tema: BONUS-169 iniciatyvos
Projektas BONUS (Baltijos jūros mokslams - finansuojančių institucijų tinklas) labai svarbus siekiant suvienyti nacionalines ir regionines Baltijos jūrai ir jos regiono tvariai plėtrai skirtų mokslinių tyrimų programas, jas koordinuoti, vystyti ir įgyvendinti plėtojant jungtinę bendradarbiavimo veiklą. Todėl Lietuva ir kitos Baltijos jūros valstybės stipriai palaiko projekto Eranet+ perėjimą į 169 iniciatyvą.
Norėčiau pasiteirauti, kokius tolesnius žingsnius Komisija yra numačiusi dėl BONUS-169 iniciatyvos? Ar siūlymas bus pateiktas dabartinės Komisijos įgaliojimų metu? Kokie trukdžiai, jeigu jų yra, kliudo BONUS perėjimui į 169 iniciatyvą?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Pone J. V. Palecki, esu įsitikinęs, kad 169 straipsnio BONUS iniciatyva tikriausiai iš esmės pagerins aplinkos ir tvarios plėtros politikos veiksmingumą visame Baltijos jūros regione. Ji ypač labai prisidėtų įgyvendinant daugiausiai su aplinka susijusią Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos dalį, kurią Komisija numato pateikti Tarybai 2009 m. birželio mėn.
Dabar sparčiai judame į priekį rengdami šį teisėkūros pasiūlymą pagal 169 straipsnį ir įtraukėme BONUS-169 į savo 2009 m. teisėkūros programą. Dedame visas pastangas, kad pateiktume teisėkūros pasiūlymą kaip galėdami greičiau 2009 m. Vis dėlto teisėkūros pasiūlymo grafikas priklauso ne tik nuo mūsų: jis taip pat priklauso nuo nepavėluoto ir sėkmingo BONUS konsorciumo atsako persvarstant bandomąjį veiksmų planą. Jei pastarasis pasieks Komisiją iki birželio mėn. pabaigos - taip buvo sutarta BONUS konsorciume - tada aš būsiu visiškai įsitikinęs, kad teisėkūros pasiūlymas vis dar galės būti pateiktas dabartinės Komisijos įgaliojimų metu.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Labai ačiū, pone Komisijos nary, už tikslų ir aiškų atsakymą ir, matyt, yra vilčių, kad greit pajudės tas klausimas. Norėčiau paklausti jūsų, ar tai, kad aplinkosauga Baltijos jūroje bus dar griežčiau kontroliuojama, ar šitas projektas galės bus kažkaip tai susijęs su Nordstream projekto įtaka aplinkosaugai Baltijos jūroje? Ar tai realus dalykas, ar nelabai?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Dėl pačios BONUS programos taip pat turiu didelių vilčių. Būtent todėl labai intensyviai dirbu, kad galėčiau ją parengti ir pateikti jums vis dar eidamas šias pareigas.
Turėtumėte žinoti, kad mūsų viltys, susijusios su 169 straipsnio iniciatyvomis, pradedant ankstesnės bendrosios programos EDCTP iniciatyva, kartais buvo ne itin geros. Būtent todėl paprašėme W. van Velzeno parengti pranešimą šia tema. Beje, šiandien EDCTP partnerystyra išbaigta ir vyksta tikrai gerai, tačiau mes paprašėme W. van Velzeno pateikti pasiūlymų tolesnėms 169 iniciatyvoms ir dabar vadovaujamės jo rekomendacijomis.
Būtina taip pat atsižvelgti į tai, kad tai pirmoji originalaus pobūdžio programa, ir tikroji Europos pridėtinvertturėtų būti pateikiama per tokią programą. Esu tikras, kad ji taps pavyzdžiu, kuriuo vėliau paseks kiti regionai. Trumpai tariant, labai pritariu pasiūlymui, tačiau manau, kad kuo stipriau jį parengsime, tuo geriau bus BONUS ir regionui.
Tema: Ryšiai su piliečiais
Ar atsižvelgiant į reikšmę, kurią Komisija teikia ryšiams su visuomene, ypač esant ekonomikos krizei, kai daug piliečių trūksta pasitikėjimo ateitimi, ir atsižvelgiant į tai, kad konsultacijų procesas yra veiksminga priemonsuteikiant piliečiams galių tiesiogiai daryti įtaką politiniams procesams ES lygmeniu, Komisija sutinka, kad reikia imtis tolesnių žingsnių gerinant piliečių žinias apie ES konsultacijas pasitelkiant žiniasklaidą ir kitus tinkamus apklausos būdus valstybių narių, regionų ir vietos lygmenimis siekiant užtikrinti, kad jame dalyvautų daugiau privačių asmenų ir plačiajai visuomenei atstovaujančių organizacijų?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad demokratijoje pilietinvisuomenyra vienas iš pagrindinių veikėjų. Ji vaidina labai aktyvų vaidmenį Europos integracijoje ir atlieka svarbią funkciją palaikant ryšius tarp Europos piliečių ir institucijų. Ji padeda piliečiams pasinaudoti savo teise dalyvauti demokratiniame ES gyvenime.
Komisija pripažįsta, kad reikia kurti aiškesnes galimybes kreiptis į ES, kuriomis galėtų pasinaudoti ir organizuota pilietinvisuomenė, ir atskiri piliečiai, ir kad mes turime ilgas ir sveikas bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis tradicijas, kurios prasidėjo daugiau nei prieš 30 metų.
Bėgant metams daug mūsų tarnybų palaiknuolatinį dialogą su suinteresuotosiomis šalimis. Šis dialogas atsižvelgia į mūsų ilgalaikę atvirumo ir įtraukties politiką ir taip pat atspindi didelius politikos sričių skirtumus ir suinteresuotųjų šalių įvairovę.
Komisija konsultuojasi su pilietine visuomene įvairiais būdais, įskaitant konsultacijų dokumentus, komunikatus, patariamuosius komitetus, ekspertų grupes, seminarus ir forumus. Visuotinai naudojamos konsultacijos internetu. Be to, mes taip pat rengiame tikslinius susitikimus ir atvirus svarstymus. Daugeliu atvejų konsultavimasis yra įvairių priemonių derinys ir vyksta keletu politikos pasiūlymo rengimo etapų.
Reikia bendros veiklos sistemos siekiant užtikrinti, kad šios konsultacijos būtų vykdomos skaidriai ir nuosekliai. Todėl 2002 m. Komisija nustatprincipus ir mažiausius reikalavimus, keliamus išorės šalių konsultacijoms.
Remiantis šiais reikalavimais, dėmesį reikia skirti aiškių konsultacijų dokumentų pateikimui, konsultacijoms su visomis svarbiomis tikslinėmis grupėmis, pakankamo dalyvavimui skirto laiko užtikrinimui, rezultatų skelbimui ir atsakymų pateikimui.
Europos skaidrumo iniciatyvoje taip pat prisiimami įsipareigojimai toliau užtikrinti galiojančių konsultacijoms taikomų mažiausių reikalavimų įgyvendinimą.
Buvo įdiegtas pavyzdinis atvirų, viešųjų konsultacijų šablonas, įskaitant kvietimą suinteresuotųjų šalių organizacijoms prisijungti prie interesų grupių atstovų registro.
Prisijungusios jos gaus pranešimą apie konsultacijas, paskelbtas Komisijos bendrame konsultavimosi žiniatinklyje "Jūsų balsas Europoje", kuris skirtas atviroms konsultacijoms. Šio šablono naudojimas pagerins suinteresuotųjų šalių konsultacijų pateikimo skaidrumą ir nuoseklumą.
Žinoma, mums reikia nuolatos mąstyti, kaip toliau skatinti informuotumą apie konkrečių konsultacijų pradžią, kad daugiau žmonių sužinotų apie tai, kad pradedamos konsultacijos. Tikriausiai galime aktyviau naudotis savo atstovybių biurais.
Leiskite pridurti, kad D plano iniciatyvos, įskaitant konsultavimąsi su piliečiais, taip pat teikia naujų minčių, kaip pakviesti piliečius ir kaip įtraukti tuos, kurie dar nepriklauso politinėms partijoms ar pilietinės visuomenės organizacijoms, kad užtikrintume, jog turėsime tikrai atviras konsultacijas. Bandome įvairius metodus, siekdami įtraukti piliečius.
Marian Harkin
Dėkoju Komisijos narei už atsakymą ir sutinku: Komisija iš tikrųjų deda pastangų. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad 53 proc. Europos piliečių sako, kad jie nesidomi Europos rinkimais, manau, kad viena iš šios padėties priežasčių yra tai, kad daug Europos piliečių nežino, jog jie gali lemti pokyčius ir turėti poveikio dalyvaudami konsultacijų procese: mano patirtis, įgyta bendraujant su suinteresuotosiomis pilietinės visuomenės šalimis, rodo, kad daugelis iš jų tiesiog nežino apie šį procesą.
Asmeniškai dedu pastangas kas keletą mėnesių įspėti suinteresuotąsias šalis apie įvairius artėjančius konsultacijų procesus ir aš tikrai tikiu ir norėčiau paklausti jūsų, Komisijos nare, jei nesutinkate su tuo, kad būtų labai naudinga, jei Komisijos biurai kiekvienoje šalyje parengtų sąrašą, labai išsamų visų suinteresuotųjų šalių sąrašą ir užtikrintų, kad jos būtų įspėjamos apie konsultacijų procesą, kad jos apie tai žinotų ir galėtų jame dalyvauti, ar taip nebūtų geriau.
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Visiškai - 100 proc. sutinku. Apie tai šią popietę ką tik diskutavome tarpinstitucinėje informacijos ir ryšių grupėje: mūsų atstovybių biurų ir "Europos namų" skatinimą, nes daugumoje sostinių bendrai naudojamės tomis pačiomis patalpomis.
Turėtume jomis naudotis kaip "Europos namais", informuodami piliečius, kada vyksta konsultacija, kur jie gali pasidalinti nuomonėmis apie bendrąją žemės ūkio politiką, prekybą ar aplinkos politiką.
Taigi visiškai pritariu jūsų požiūriui dėl didesnių pastangų sutelkiant piliečius. Taip pat manau, kad šie bandymai su tokiais dalykais kaip konsultacijos su piliečiais sukelia didesnį susidomėjimą ES. Kaip sakvienas dalyvis: parodžiau susidomėjimą ES, kai ES, klausdama mano nuomonės, parodsusidomėjimą manimi. Tikiu, kad klausdami piliečių ir su jais konsultuodamiesi pagaliau mes taip pat turėsime geresnę politiką.
Tema: Komisijos vaidmuo ir dalyvavimas artėjančiuose Europos rinkimuose
Ar Komisija gali mane informuoti, kokį nešališką vaidmenį ji vaidins siekdama padidinti rinkėjų dalyvavimą Europos rinkimuose?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Komisija remia ir papildo Europos Parlamento, valstybių narių valdžios institucijų ir politinių partijų pastangas ryšių srityje, vykdydama teminę, informuotumą didinančią veiklą ir Europos, ir vietos lygmeniu. Mūsų tikslas pirmiausiai yra informuoti rinkėjus apie rinkimų datą bei svarbą, taip pat skatinti juos balsuoti.
Ypatingas dėmesys bus skiriamas moterims ir jaunimui taikant specialius produktus ir veiklą. Pvz., mes transliuosime Parlamento sukurtus televizijos ir radijo siužetus, kuriais Europai parodytume pagrindines Europos rinkimų temas, rodydami juos palydovu ir "EU Tube". Mes taip pat padėsime juos skleisti pasinaudodami valstybių narių nacionaliniais, regioniniais ir vietos transliuotojais. Be to, Komisija kuria daugialypės terpės kampaniją visų valstybių narių jaunimui ir įtraukia sklaidos priemones, pvz., interneto socialinę žiniasklaidą, interneto dienoraščius ir žurnalus internete. Visuose pagrindiniuose tinklalapiuose, pvz., "Europa", pateiktas rinkimų ženklas ir nuoroda į Parlamento rinkimų svetainę. Tai pat rengiami tradiciniai spaudiniai, įskaitant plakatus, atvirukus ir lauko reklamas.
Valstybėse narėse visos mūsų atstovybės sutelktos organizuotai, su rinkimas susijusiai veiklai ir telkia visus mūsų informacijos platintojus, taip pat beveik 500 "Europe Direct" informacijos centrų organizuoja renginius, siekdami platinti reklaminę medžiagą ir kandidatams teikia diskusijų galimybes.
Pagaliau "Europe Direct" ryšių centras visomis 23 oficialiomis kalbomis telefonu, el. paštu ir žiniatinklyje teikia nemokamą informaciją su ES susijusiais klausimais, kurie domina piliečius ir verslą.
David Martin
Komisijos nare, dėkoju už jūsų suteiktą informaciją apie Komisijos veiklą. Ar galėčiau užduoti dar vieną klausimą?
Rinkimų kampanijos metu apie Europos Sąjungą bus sakoma daug melo. Kai kurį melą tiesiog lems požiūrių skirtumai ir aš nesitikėčiau, kad tokiose situacijose Komisija įsikiš, tačiau ar tiems atvejams, kai bus sakomas atviras melas apie Bendriją, Komisija dviem ar trim mėnesiams nesteigs greito paneigimo padalinio, per kurį jūs galėtumėte tiesiogiai atsakyti į melą ir iškraipymus apie Europos Sąjungą arba per kurį kandidatai galėtų į jus kreiptis dėl faktinės informacijos, kad būtų paneigti klaidingi pareiškimai apie Bendrijos veiklą?
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Dėkoju už papildomą klausimą. Kartais paneigimas yra mūsų nuolatinės veiklos dalis ir jis taip pat yra darbo, kurį atlieka mūsų atstovybių biurai, dalis. Žinoma, kandidatai arba įvairios suinteresuotosios šalys visada gali kreiptis į mus prašydami pateikti faktinės informacijos ir taip pat atsakyti į tokius padarytus pareiškimus.
Vis dėlto manau, kad Komisija tikriausiai vaidins vaidmenį teikiant faktinę informaciją, o ne dalyvaudama diskusijose, kurios, manau, skirtos politinėms partijoms ir kandidatams. Vis dėlto mes visada bandysime pasiūlyti faktinės informacijos ir tokį darbą mes atliekame nuolatos.
Marian Harkin
Mano papildomas klausimas yra labai panašus į D. Martino klausimą, nes viena iš problemų, kurią laikiau labai sudėtinga referendumo dėl Lisabonos sutarties metu, buvo ta, kad negalėjau gana greitai gauti faktinės informacijos, kad galėčiau paneigti kai kurį melą ir skleidžiamą dezinformaciją.
Norėčiau žinoti, ar Komisija nesvarstytų galimybės - atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu liko nedaug laiko iki rinkimų - užtikrinti, kad būtų paskirta speciali gruparba keletas žmonių kiekvienoje valstybėje narėje ir būtų nurodytas konkretus telefono numeris ir pan., kuriuo kandidatai galėtų skubiai kreiptis į Komisiją dėl informacijos tokiais konkrečiais klausimais.
Žinau, kad liko jau nedaug laiko iki rinkimų, tačiau norėčiau paprašyti Komisijos narės rimtai apsvarstyti galimybę įgyvendinti ką nors panašaus.
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Abejoju, ar taip vėlai ir artėjant rinkimams mes spėsime sukurti konkrečią tarnybą. Vis dėlto mes jau turime tarnybą, kuri suteikia galimybę paskambinti ar pateikti prašymą ir bandyti gauti kiek įmanoma daugiau informacijos.
Vis dėlto mes tikrai pradėsime rengti, pvz., piliečiams skirtą Lisabonos sutarties santrauką. Tai darysime bendradarbiaudami su kitomis institucijomis. Žinoma, mes bandysime tai padaryti kiek įmanoma greičiau, o ne kampanijos metu. Užtikrinsime, kad ji būtų pateikta visomis oficialiomis valstybių narių kalbomis.
Vis dėlto taip pat manau, kad turime progą atrinkti klausimus, nes jau žinome problemas. Mes taip pat atsakinėdavome į klausimus, pvz., per "Europe Direct" ir per mūsų atstovybes, todėl bandysime padėti, kiek tik galime. Mes taip pat turime parengtą klausimų ir atsakymų medžiagą. Manau, kad tai gali būti naudinga ir kandidatams, ir kitoms suinteresuotosioms šalims.
Pirmininkas
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
Tuo baigiame klausimus Komisijai.
(Posėdis sustabdytas 20 val. ir atnaujintas 21.05 val.)
