Piratavimo jūroje atvejai (diskusijos)
Pirmininkė
(EL) Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl piratavimo jūroje atvejų.
Dominique Bussereau
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, rugsėjo 14 d., šeštadienį, - taigi vos prieš kelias dienas - 420 mylių nuo Somalio krantų tunus žvejojantį Prancūzijos laivą persekiojo piratai. Tai nėra vienintelis incidentas. Nuo liepos mėn. pradžios buvo užgrobta 10 laivų ir įkaitais paimti 250 jūreivių. Todėl žvejybos laivai atsisako veiklos - galima suprasti jų priežastis - ir apie 50 Prancūzijos ir Ispanijos tunų žvejybos laivų, kurie žvejodavo prie Seišelių ir Somalio, nusprendgrįžti į Seišelių archipelagą.
Be to, kad daugėja tokių piratavimo atvejų, tampa akivaizdu, kad puolimai vyksta ne tik prie krantų, bet ir vis toliau atviroje jūroje, tarptautiniuose vandenyse, trukdoma ne tik žvejybos ir tranzitinių krovinių laivų veikla, bet taip pat - ir tai yra labai svarbu - trukdoma humanitarinėse programose dalyvaujantiems laivams, ypač Pasaulio maisto programoje, pagal kurią teikiama būtiniausia pagalba didelei daliai iškeldintų Somalio gyventojų.
Šis reiškinys ėmkelti susirūpinimą tarptautiniu lygiu. Prancūzijos prezidentas N. Sarkozy neseniai pasakė, kad tai nebėra atskiri pavieniai atvejai, o nusikalstama pramonė, kelianti pavojų vienai svarbiausių laisvių, laisvei judėti, bei laisvei vykdyti tarptautinę prekybą. Prancūzijos prezidentas savo kalbą baigžodžiais: "pasaulis negali su tuo taikstytis!".
Matydama tokius faktus, Jungtinių Tautų Saugumo taryba gegužės ir birželio mėn. patvirtino rezoliucijas 1814 ir 1816. Reaguodama į vis dar blogėjančią padėtį šioje srityje, Taryba šiuo metu rengia naują rezoliuciją, kuria siekiama sutelkti tarptautinę bendruomenę, kad ji remdamasi Jūros įstatymu ir Saugumo Tarybos rezoliucijomis veiksmingiau taikytų turimas malšinimo ir prevencijos priemones.
Savo ruožtu ES valstybės narės jau yra pasiruošusios tai daryti ir gegužės 26 d. pareišksavo pasiryžimą dirbti kartu kovodamos su piratavimu prie Somalio krantų. Rugpjūčio 5 d. Taryba patvirtino krizės valdymo planą. Po to, rugsėjo 15 d., Bendrųjų reikalų ir išorės santykių Taryba patvirtino strateginę karinę priemonę, skirtą galimai karinei jūrinei operacijai pagal Europos saugumo ir gynybos politiką. Norėčiau jums priminti, kad, kaip praėjusį antradienį minėto Tarybos posėdžiui pirmininkaujanti Prancūzija ir sakParlamento Užsienio reikalų komitetui, yra oficialiai aiškiai nustatytas karinės operacijos pradėjimas.
Prieš prasidedant operacijai, atsižvelgiant į jos skubumą, pirmąjį žingsnį žengTaryba ir sudarkarinio laivyno koordinavimo bloką. Jam vadovauja Ispanijos vyresnysis pareigūnas ir jį sudaro keturi jūrų ekspertai, kurių vaidmuo - palengvinti nuolatinį ar vienkartinį informacijos keitimąsi tarp prekybinių laivų ir visų karinių laivų toje zonoje. Blokas yra Briuselyje ir bus atsakingas už žvalgybos ir apsaugos veiksmų, kuriuos vykdo valstybės narės prie Somalio krantų, stiprinimą. Šią iniciatyvą turėtų sudaryti trys dalys: tam tikrų pažeidžiamų tranzitinių laivų lydėjimas per Adeno įlanką, į Somalį vykstančių Pasaulio maisto programos humanitarinių konvojų apsauga ir į pietus nuo Somalio krantų esančių žvejybos plotų žvalgyba. Valstybės narės, kurios turi veikiančių karinių laivų prie Somalio krantų, kviečiamos apie tai informuoti bloką, kad būtų galima geriau apsaugoti pačius pažeidžiamiausius prekybos laivus.
Taip pat, gerb. pirmininke, Europos Sąjunga tęs pasirengimą galimai karinei jūrų operacijai pagal Europos saugumo ir gynybos politiką. Šiuo metu regione yra vykdoma informacijos rinkimo misija, kurioje dalyvauja Europos ekspertai iš Europos Sąjungos karinio štabo ir Tarybos generalinis sekretorius ir kuria siekiama parengti strateginį planą. Išvados turėtų būti pateiktos rugsėjo 29 d.
Pamatysite, ponios ir ponai, kad Europos Sąjunga ne tik rodo savo pasiryžimą veikti, bet ir tarptautinėje arenoje patvirtina savo, kaip pirmutinės veikėjos kovojant su piratavimu, poziciją. Turime duoti sau išteklių veikti greitai ir suderintai, siekiant, be abejo, naudos prekybos ir judėjimo laisvės interesams, nes tai - pasaulinis principas, ir galiausiai, siekiant naudos mūsų humanitariniams tikslams.
Antonio Tajani
Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, ponios ir ponai, Komisija griežtai smerkia kai kuriose pasaulio dalyse nuolat vykdomus nusikalstamus veiksmus, kenkiančius ES valstybių narių interesams, t. y. piratavimo jūroje atvejus ir ginkluotus laivų, esančių valstybės jurisdikcijos vandenyse, apiplėšimus.
Tokios rūšies veiksmai daro poveikį ne tik jūrų transportui, bet ir žvejybai atvirose jūrose ir jūrų turizmui. Be to, dėl tokių veiksmų jūreivių, kurie ir taip turi dirbti sudėtingomis sąlygomis, gyvenimo sąlygos tampa dar pavojingesnės. Todėl - nes mes turime ne tik pasmerkti tokius veiksmus, bet ir imtis veiksmų patys - privalome suprasti, kad kyla pavojus grįžti kelis šimtus metų atgal į laikus, kai veikorganizuoti nusikaltėlių tinklai ir piratai, veikiantys keturiose pagrindinėse zonose: Pietų Kinijos jūroje, Malakos ir Singapūro sąsiauriuose, Gvinėjos įlankoje ir Afrikos iškyšulyje. Dauguma nusikaltimų įvykdomi šiose zonose, o nusikaltimų dažnumas ir rimtumas nuolat auga.
Be to, dar kyla susirūpinimas dėl piratavimo veiklos ir netgi jos augimo kitose pasaulio dalyse ir tai, tiesą pasakius, rodo, kad tai nėra pavieniai incidentai, o, mūsų įsitikinimu, organizuotas nusikaltėlių tinklas, kurie nori vykdyti sistemingus išpuolius prieš krovininius, turistinius ir keleivinius laivus.
Atsižvelgiant į tai, kad Europos bendrija yra Jungtinių Tautų konvencijos dėl 1982 m. Jūrų įstatymo narė, Europos Komisija visuomet yra įsipareigojusi skatinti laivybos laisvę visais jos aspektais ir kurti tinkamas priemones, užkertančias kelią neteisėtiems veiksmams prieš laivus. Dėl to Komisija sistemingai rėmvisus valstybių narių ir tarptautinės bendruomenės bandymus parengti aukštos kokybės teisėkūros priemones Jungtinių Tautų ir jos specializuoto laivybos transporto padalinio, t. y. Tarptautinės jūrų organizacijos, pagrindu.
Po darbo praėjusio birželio mėn. JT neoficialiame konsultavimosi procese dėl vandenynų ir Jūros įstatymo, kur buvo sprendžiamas teisinio režimo, taikytino sugautiems piratams, klausimas, dabar stengiamasi persvarstyti tris TJO teisines priemones dėl piratavimo ir ginkluotų laivų plėšimų prevencijos. Persvarstymą tikimasi baigti 2008 m. gruodžio mėn.
Išnaudodama savo teisės aktus dėl laivų ir uostų įrengimų saugumo - šie teisės aktai yra įtraukti į Bendrijos teisę kaip ISPS kodeksas, kuris yra TJO priemon- Europos bendrija skatina, kad šiuos laivybos saugumo standartus taikytų jos tarptautiniai partneriai ir ypač Europos ir Viduržemio jūros regiono partneriai, taikydami programą Safemed II. Be to, rengiamasi aukšto lygio seminarui, kuris bus Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (angl. ASEAN) regioninio forumo, kuriam bendrai pirmininkaus Europos Sąjunga ir Indonezija, dalis. Taigi labai svarbus tampa bendradarbiavimas su ne Europos valstybėmis.
Vadovaudamasi panašia koncepcija, Komisija nagrinėja galimybę panaudoti stabilumo priemonę, kad būtų paremtos Malakos sąsiauryje ir Afrikos iškyšulyje veikiančios arba rengiamos regioninės iniciatyvos, kurias remia Tarptautinjūrų organizacija, kad būtų skatinamas jūrų laivybos saugumas šiose zonose, strategiškai svarbiose Europos interesams ir tiekimui.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad Europos bendrija nuolat teikia paramą valstybių, kurios yra šių rizikos zonų kaimynystėje, vystymuisi, siekiant pagerinti tų valstybių gyvenimo standartus ir tai būtina sąlyga, norint kad tos valstybės atitiktų teisinės valstybės principus. Tai taip pat būtina, norint atitraukti darbo jėgą iš nusikalstamų organizacijų ir sutelkti dėmesį į didelį skurdą, kurį patiria tam tikros žmonių grupės.
Dėl piratavimo jūroje ir ginkluotų laivų apiplėšimų prievartos atvejų turiu pasakyti, kad Komisija džiaugiasi, kad buvo patvirtinta JT Saugumo tarybos rezoliucija 1816 dėl piratavimo jūroje ir ginkluotų laivų apiplėšimų prievartos atvejų prie Somalio krantų ir, be abejo, dėl svarbių žingsnių, kuriuos padarEuropos Vadovų Taryba, savo susitikime 2008 m. rugsėjo 15 d. patvirtindama išsamų veiksmų planą. D. Bussereau pabrėžšias iniciatyvas ir tai, kokius įsipareigojimus prisiėmEuropos Sąjunga ir valstybės narės. Džiaugiamės šiais įsipareigojimais ir jiems pritariame.
Keliamas dar vienas su nuolatiniu piratavimo augimu susijęs klausimas: ar piratai finansuoja tarptautinį terorizmą? Tai - klausimas, į kurį turime atsakyti patys, net jei šiandien nėra tvirtų įrodymų, jog terorizmas finansuojamas iš išpirkų; niekas negali sutrukdyti mums a priori manyti, jog tai - viena iš galimybių. Taigi, mes abejojame, ar galime atmesti šią hipotezę, ypač atsižvelgdami į tai, kad yra akivaizdūs ryšiai tarp tam tikrų prieglobstį piratams teikiančių valstybių ir slaptų teroristinių grupuočių bazių buvimo.
Komisija pradės tyrimą šiuo klausimu, siekdama daugiau sužinoti apie finansų srautus, susijusius su piratavimo jūroje. Visada turime išlikti budrūs kovodami su terorizmu, todėl bet koks įtarimas, net jei negalime nuspręsti a priori, turi būti atidžiai išnagrinėtas ir privalome padaryti viską, kad teroristai negalėtų gauti naudos iš nusikalstamų organizacijos pagalbos ir tokių organizacijų teikiamos organizacinės ir ekonominės paramos. Todėl ir toliau dirbsime kartu su visomis valstybėmis narėmis, su Taryba ir su ne Europos valstybėmis, kurios tikrai kovoja su piratavimu.
Georg Jarzembowski
Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotojau, visiškai pritariu pirmininko pavaduotojo teiginiams. Privalome atskirti atsakingų valstybių, su kuriomis mes galime bendradarbiauti kovodami su piratavimu, vargus nuo laivybos veiklos, kai nėra atsakingos valstybės, pvz., Somalyje, ir kur veiksmų turime imtis patys.
Tarybos pirmininke, su visa pagarba, manau, kad to, ką pasakėte - nepakanka. Krizės padalinio įsteigimas ir jo naudojimas - geras dalykas, tačiau tai nepadės. Šis krizės padalinys yra čia, Briuselyje, arba kur nors kitur. Mums reikia suderintos jūros operacijos vietos lygmeniu, dalyvaujant ten jau esantiems ES valstybių narių laivams. Turime kreiptis į valstybes nares, kurios dar nėra ten nusiuntusios laivų, kad jos irgi dalyvautų bendroje operacijoje jūroje.
Negalime leisti susiklostyti padėčiai, kai du piratų laivai laimingai plaukioja tuose vandenyse, puola mūsų žvejybinius ir prekybininkus laivus, o mes visuomet juos vejamės ir žiūrime, kaip tai sukontroliuoti. Noriu išgirsti, ką pasakys generolas, kuris netrukus čia atvyks, tačiau mums reikia aiškaus ten esančios padėties strateginio ir taktinio įvertinimo ir pakankamai personalo, galinčio kontroliuoti piratavimą, o ne nieko nedarančio, kad būtų geriau. Turime susekti tuos piratus ir juos sugauti, nes kitaip tai neveiks.
Devyniasdešimt procentų Europos importo, nuo kurio mes priklausome, atgabenama jūrų maršrutais. Pagal bendrus susitarimus turime labai aukšto lygio atsakomybę jūreivių ir žvejų, žvejojančių prie kitų valstybių pakarančių atžvilgiu, ir privalome apsaugoti šiuos jūreivius, žvejus bei turistus. Deja, zonose, kuriose, nėra vyriausybės valdžios, tai galime padaryti tik patys vystydami savo Europos veiksmus pagal JT rezoliucijas.
Taigi, Tarybos pirmininke, gerai, kad yra sukurtas krizės padalinys, tačiau kitame etape tikimės pamatyti tinkamai parengtą veiksmų bazę ir tinkamai parengtas veiklas.
Rosa Miguélez Ramos
Ponios ir ponai, privalome skubiai spręsti šią problemą. Mano turimi skaičiai atrodo dar blogiau už D. Bussereau pateiktuosius: šiuo metu piratai kontroliuoja 13 laivų ir 300 jūreivių.
Akivaizdu, kad jei šio reiškinio nesustabdysime, jis ir toliau in crescendo kaip buvo iki šiol ir tas reiškinys neišnyks savaime ir padėtis nepagerės.
Prancūzijos ir Ispanijos ir kitų vyriausybių tvirtumas bei Parlamento tvirtumas davvaisių. Per trumpą laiką užtikrinome, kad būtų patvirtinta JT rezoliucija dėl šio reiškinio, kurioje padidintos kaltinimo teisės, be to, buvo sukurtas padalinys, skirtas veiksmams koordinuoti Europos lygiu.
Tačiau turite žinote, jog labai svarbu, kad pirmiausia dirbtume siekdami JT įgaliojimų pratęsimo, nes kol kas jie galioja tris mėnesius ir jei jie nebus pratęsti, mūsų naujasis padalinys turės būti uždarytas gruodžio mėn. pradžioje.
Dėl antrosios ministrų sprendimo dalies, strateginės karinės priemonės, reikia, kad ši veikla duotų mums vaisių, o didelės dalis valstybių narių turi kiek įmanoma greičiau parodyti, kad jos pasiruošusios joje dalyvauti ir pritariu tam, ką sakG. Jarzembowski. Tai būtų pirmoji Europos karinio laivyno operacija pagal Europos saugumo ir gynybos politiką, ponios ir ponai, ir taptų svarbiu Europos matomumo ženklu.
To reikalauja aplinkybės. Piratavimas Indijos vandenyne šiuo metu - labai pelningas ir kiekvieną dieną augantis verslas. Kažkas man šiandien minėjo, kad, nors ir labai neįtikėtina, kai kuriose pakrantes su Indijos vandenyne turinčiose valstybėse piratai tampa vis labiau gerbiami.
Turime sustabdyti šią spiralę, privalome apsaugoti pažeidžiamus laivus, nežiūrint ar tai prekybiniai, ar pramogų lavai, ir didelį skaičių žvejybinių laivų, žvejojančių toje zonoje. Taip pat turime apsaugoti Pasaulio maisto programos laivus, nes rugsėjo 27 d. baigsis Kanados įgaliojimai, o mes vis dar neturime įgaliojimus perimsiančios valstybės.
Philippe Morillon
Gerb. pirmininke, ar piratavimo jūroje atvejų pagausėjimas nėra galimybEuropos Sąjungai panaudoti savo priemonių, skirtų apginti savo vertybes ir interesus, jei to reikia ir kai to reikia?
Bet kuriuo atveju, nepasakokite mūsų žvejams, kurie praėjusią savaitę turėjo prašytis prieglobsčio Mahé uoste Seišeliuose, arba mūsų prekybinių ir kruizinių laivų įguloms, kurioms buvo grasinama vis labiau ir labiau Somalio teritoriniuose vandenyse, kad tai nėra Europos reikalas! Taip elgdamiesi visai nepaisytume Europos piliečių turimų lūkesčių iš Europos: tikro saugumo, ir ypač saugumo jūrose.
Todėl, Komisijos nary, Komisijos iniciatyvos įgyvendinti Europos jūrų ir vandenynų politiką buvo taip šiltai sutiktos. Todėl, Tarybos pirmininke, spėju, jog didžioji dauguma šiame Parlamente pasibaigus konsultacijoms, kurios, kaip suprantu, dar vyksta, pritars jūsų siūlomoms priemonėms.
Šiandien žmonės sako, kad tai nėra lengva, kad gal reikėtų pirmiausia pasitarti su mūsų sąjungininkais visame pasaulyje ir pagalvoti apie atitikimą tarptautinei teisei. Veiksmai, kurių buvo imtasi, kad būtų paleisti laivų "Ponan" ir "Carré d'as" įkaitai, rodo, kad jei yra valios - turime ir priemonių imtis efektyvių veiksmų. Kad tik tokia valia, Tarybos pirmininke, būtų pademonstruota siekiant plataus pritarimo Taryboje!
Raül Romeva i Rueda
(ES) Akivaizdu, kad kaip rodo skaičiai, Somalio pakrant- viena pavojingiausių pasaulio pakrančių, nes vien tik praėjusiais metais net 25 laivai tapo įvairių piratavimo veiksmų aukomis.
Laivo "Playa de Bakio" atvejis, ko gero yra geriausiai žinomas, bent jau Ispanijoje, tačiau tai tikrai ne vienintelis atvejis.
Šiandien taip pat akivaizdu, kad Somalio laikinoji vyriausybneturi nei išteklių, nei priemonių taikai ir saugumui šalyje atkurti ir turi dar mažiau galimybių užtikrinti saugumą savo vandenyse arba šalia jų esančiose zonose. Todėl šiam tikslui reikia tarptautinės paramos, vadovaujantis, kaip minėjo anksčiau kalbėjusieji, Jungtinių Tautų birželio mėn. nustatytomis priemonėmis.
Esu susirūpinęs dėl kito klausimo, kurį norėčiau paminėti: pranešimai, kuriuos kartais gauname iš užsienio laivų, kurie gali būti ir iš Europos, kad laivai kartais pasinaudoja šia nekontroliuojama padėtimi ir neteisėtai žvejoja viename gausiausių žuvų telkinių pasaulyje, arba netgi tą zoną naudoja savo pavojingoms medžiagoms išmesti, nes federalinvaldžia negali to sukontroliuoti.
Todėl manau, kad pirmenybę reikia suteikti - ir tai pabrėžiu - laivų, kurie toje zonoje veikia teisėtai, saugumo užtikrinimui pagal tarptautinius teisės aktus, bet taip pat, gal net didesnę, pirmenybę reikia suteikti ir tam, kad įsipareigotume išspręsti konfliktą, kuris žlugdo valstybę, kad didžiausią atsakomybę už saugumo užtikrinimą zonoje galėtų prisiimti nepriklausomos, teisėtos ir pripažintos Somalio institucijos.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Nekartosiu jau anksčiau minėtų faktų. Noriu juos apibūdinti: tai skandalinga, tai kelia socialinį pavojų mūsų piliečiams, kurie akivaizdžiai gauna tam tikrą žinią apie savo nesaugumą. Jau nekalbant apie žvejus, kurie patiria suprantamą baimę dėl savo darbo ir netgi fizinio saugumo, nes piratai negrasina tuščiai, o darbuotojai savo darbe neturi rizikuoti savo gyvybe.
Be to, laivų savininkai patiria rimtus ekonominius nuostolius, kuriuos ne visada padengia draudimas, nes aplinkybės yra neįprastos ir draudimo bendrovės nėra linkusios jų įtraukti į draudimo polisus.
Ką galime padaryti piratų klausimu? Be abejo nieko, išskyrus parodyti diletantizmą, kuris vyravo rugsėjo 15 d. Užsienio reikalų ministrų taryboje. Kovojant su piratavimu mums reikia dviejų lygių įtikinamų veiksmų: diplomatijos srityje remti Afrikos valstybes, kurios kenčia nuo tikros mafijos veiklos savo teritorijose, naudojama prievarta ir žmonių grobimas, siekiant šantažuoti žvejus ir prekybininkus vienoje pasaulio vietoje; o teisėto jėgos panaudojimo srityje reikia naudoti teisėtą jėgą kaip pagrindinį įrankį, nes ko gero, tai yra vienintelkalba, kurią supranta piratai.
Taigi, kur ir kokiu lygiu turėtume veikti? Valstybės, Europos ar tarptautiniu lygiu? Manau, ponios ir ponai, kad pirmiausia turime veikti valstybės lygiu, kaip tai padarPrancūzija, veiksmingai apsaugodama tarptautinę teisę ir taip parodydama pavyzdį.
Apgailestauju, kad Taryba nepatvirtino Ispanijos ir Prancūzijos pasiūlymų, o pasiekto susitarimo nepakanka. Manau, turime pasitikėti pirmininkaujančiąja Prancūzija, kad ji pasiūlys Europos veiksmus, kurie bus tinkami mūsų interesams apginti ir tikiuosi, kad kai ateis laikas, šioje srityje galės būti taikomas šiuo metu NATO rengiamas pasaulinio ir tarptautinio lygio pasiūlymas.
Tačiau elkimės taip, kaip darome visuomet, eikime į priekį, priimkime sprendimus ir laukime, kol mums padės kiti. Daugiau nebūkime neginami, kai piliečiai jaučia, kad galime apsiginti.
Gilles Savary
(FR) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Tarybai ir Komisijai už tai, kad jos pritarParlamento prašymui dėl diskusijos šiuo labai svarbiu klausimu, mums keliančiu didelį susirūpinimą. Šį klausimą nagrinėjome Transporto ir turizmo komitete, kai jame lankėsi P. De Rossa, kuris davidėją išplėsti šį klausimą. Norėčiau pasakyti, kad turėtume pasveikinti save su skubiu susijusių valstybių narių reagavimu - kalbu apie Prancūziją ir Ispaniją - ir su tuo, kas jau nuveikta JT ir Taryboje. Manau, kad reaguota buvo pakankamai.
Manau, turime vengti keleto dalykų. Pirmiausia, civilių laivų reikalavimai dėl ginklų. Matau, kad tai vyksta, tačiau, manau, kad turime būti atsargūs, nes tai gali tik dar labiau pabloginti padėtį. Antra, privalome užtikrinti, kad atkreipsime dėmesį į šią padėtį ir neleisime jei peraugti į terorizmą. Turiu omenyje, kad privalome užkirsti kelią dalyvauti politinėms partijoms, nes tuomet padėtis taps visiškai kitokia. Trečia, turime vengti valstybių narių atskirų veiksmų.
Dėl to galvojau apie Stabilumo paktą. Akivaizdu, kad reikalaujame, jog tam tikros valstybės neturėtų deficito, tačiau tai yra tos pačios valstybės narės, kurių visuomet prašoma suteikti apsaugą, nes jos turi tam priemonių. Todėl manau, kad turime parodyti šiek tiek didesnį solidarumą ES lygiu, ir neturinčios karinės apsaugos priemonių valstybės narės turėtų būti saugomos tų, kurios tokias priemones turi. Šiuo atveju padarykime išvadas, kurias norėtume padaryti bet kokiu lygiu.
Norėčiau pasakyti, kad privalome skubiai imtis atgrasymo veiksmų, taikydami Prancūzijos naudotas priemones, pvz., laivų "Ponant" ir "Carré d'as" atvejais. Gerai žinome, kad nusikalstamumas - dalis žmogiškosios prigimties, bet jo priežastys slypi žmonių neviltyje. Todėl labai svarbu imtis diplomatinių veiksmų tų valstybių atžvilgiu ir surasti būdų joms padėti apsisaugoti ir vystytis. Tuomet jiems nereikės tuščiu pilvu nuolat žiūrėti, kaip pro šalį plaukia pilnos lėkštės.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Gerb. pirmininke, ministre, Komisijos nary, Europos piliečiai negali suprasti, kodėl technologijų, komunikacijų, palydovų ir t. t. amžiuje, vyksta piratavimas, grąžinantis mus į praeitį keturiais ar penkiais šimtais metų.
Negaliu pritarti tam, ką kiti sakė, kad yra patenkinti atsaku. Jau kelerius metus čia, Europos Parlamente, kartoju, kad padėtis Indijos vandenyne ir padėtis prie Somalio krantų Europos žvejams ir ten plaukiojantiems laivams yra nepakenčiama ir nesulaukiu rimto atsako. Iš tiesų džiaugiuosi, kad galiausiai Taryba žengpirmąjį žingsnį, kurio, mano manymu, nepakanka, ir sukūrpadalinį Briuselyje, atsakingą už žvejų lydėjimą, Somaliui būtinos humanitarinės pagalbos apsaugą ir užtikrinimą, kad bus laikomasi susitarimų dėl žvejybos.
Manau, kad su iki šiol sukurtomis priemonėmis neįmanoma pasiekti visų šių ambicingų tikslų. Jūros labai didelės, didelis ir Indijos vandenynas, todėl mums reikia visų Europos valstybių indėlio ir bendradarbiavimo, nes nereikia klausti, ar tie žvejai ir laivai yra prancūzų, baskų, ispanų ar olandų, o reikia teigti, kad jie priklauso Europai, todėl visi kartu privalome prie to prisidėti.
Angelika Beer
(DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, mes visi nuoširdžiai rūpinamės jūreivių apsauga, tačiau vis tik leisiu sau paklausti, kaip galime tai padaryti geriausiai.
Pirmiausia norėčiau padėkoti pirmininkaujančiajai Prancūzijai, kuri visą reikalą nuo pradžios iki pabaigos supainiojo ir politiškai, ir techniškai. Norėčiau paaiškinti kodėl. Šias diskusijas vykdome kaip diskusijų dėl Žaliosios knygos dėl laivybos saugumo dalį. Pabrėžėme, kad piratavimas - problema ir mums reikia ilgalaikės strategijos, kad galėtume kovoti su šiuo reiškiniu.
Taip pat leisiu sau paminėti, kad šis reiškinys egzistuoja nuo šeštojo amžiaus prieš Kristų. Tuomet pasirodo N. Sarkozy, viską suplaka į krūvą ir kalba apie karinio laivyno panaudojimą. Vokietijos Gynybos ministras Franz Josef Jung jau nublizgino savo karinių laivų patrankas ir yra parengta ESGP misija, kuri net nebuvo aptarta atitinkamuose komitetuose - Užsienio reikalų komitete ir Saugumo ir gynybos pakomitetyje - o tik Transporto ir turizmo komitete. Koks čia žaidimas? Taip reikalai netvarkomi!
Man susidaro įspūdis, kad stengiamės karštligiškai reaguoti ad hoc, kad įteisintume tai, kas sukels labai ilgalaikius tarptautinius padarinius. Jei jūreivių apsaugai panaudosime karinį laivyną, privalome kalbėti apie padarinius. Ko mes norime? Kanonierių politikos? Norime šūvių laivo pirmagalyje? Norime skandinti laivus? Jei tai iš tiesų yra susiję su tarptautiniu terorizmu, kur dingo ilgalaikstrategija? Taip kalbu tik įspėdama. Šį klausimą nagrinėsime labai atidžiai ir antrąją spalio mėn. savaitę, tikiuosi, pasieksime dalykiškesnių išvadų, kurios labiau padės žmonėms regione.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Ką tik dalyvavau Ilgų nuotolių laivyno regioninės patariamosios tarybos (angl. Long Distance Fleet Regional Advisory Council) posėdyje, kuriame buvo pareikštas milžiniškas susirūpinimas dėl 51 Bendrijos tunų žvejybinių laivų, žvejojančių Indijos vandenyne, ir apie 1 500 jų įgulos narių, likimo.
Jau daug metų laivai praneša apie piratavimo atvejus prie Somalio pakarančių, ir net Ispanijos tunų žvejybos laivo "Playa de Bakio" pagrobimas balandžio mėn., deja, iki pat šių dienų neprivertkai kurių vyriausybių, įskaitant ir mano šalies, reaguoti laiku. Laivai turėjo atsitraukti į Viktorijos uostą, o priemonės, kurių buvo imtasi, buvo netinkamos.
Turime suprasti, kad žvejai yra ypač pavojingoje padėtyje, nes nors visi laivai plaukiojantys toje zonoje yra pavojuje, prekybiniai laivai dažniau turi nustatytus maršrutus ir tai suteikia geresnes galimybes šiuos laivus lengviau stebėti.
Tačiau minėti 51 žvejybiniai laivai yra išsisklaidę 3 200 kvadratinių mylių teritorijoje, kuriai perplaukti reikia 5 dienų, nes laivai plaukia atsižvelgdami į tunų migraciją. Taigi tokie laivai yra daug labiau pažeidžiami, todėl karino laivyno operacijos būtinos ir jų reikia imtis skubiai.
Be jau minėtų atvejų Malakos sąsiauryje ir prie Somalio krantų, dabar gauname pranešimus iš žvejybinių laivų apie piratavimą Mozambiko kanale ir Indijos bei Karibų zonose.
Todėl negalime nieko nedaryti, privalome reaguoti ir prisidėti prie mūsų vyriausybių ir Tarybos veiksmų. Visos Bendrijos institucijos dalyvauja kuriant suderintą strategiją, skirtą kovoti su tarptautiniu piratavimu.
Todėl pasiūliau savo politinei frakcijai, Europos liaudies partijos (krikščionys demokratai) ir Europos demokratų frakcijai, biudžeto pakeitimą, kad būtų skirtas vienas milijonas eurų šios strategijos tinkamo įgyvendinimo plano tyrimui ir prašau Parlamento šiai veiklai uždegti žalią šviesą, kad visi Bendrijos piliečiai, kad ir kur jie būtų, gautų žinią, jog Europos Sąjunga juos remia ir, svarbiausia, saugo.
Margie Sudre
(FR) Gerb. pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, per keletą paskutinių mėnesių stebėjome piratavimo atvejų didėjimą, ypač prie Somalio krantų. Puolimuose naudojamos daug tobulesnės priemonės ir tai rodo, kad veikia galinga mafija. Pritariu visų savo kolegų narių susirūpinimui dėl Europos žvejų, kurie yra ypač pažeidžiami.
Tačiau Europos Sąjunga sukūratsako į šiuos puolimus priemones. Mano nuomone, labai svarbių rezultatų davrugsėjo 15 d. Europos užsienio reikalų ministrų tarybos posėdis. 27 valstybės narės pritarKoordinavimo padalinio įsteigimui, be to, ministrai patvirtino strateginę karinę priemonę, kuri sudaro sąlygas, esant reikalui, naudoti ES karinio laivyno operaciją.
Kartais buvo minimas naudojimasis privačiomis apsaugos agentūromis. Man atrodo, kad tai nėra tinkamas sprendimas. Kaip minėjo G. Savary, ilgalaikis sprendimas turi apimti diplomatinius ir politinius aspektus. Piratavimas klesti dėl vyriausybių silpnumo. Šią rykštę galime įveikti tik padėdami susijusioms valstybėms sustabdyti neteisėtas veikas, padėdami joms pasiekti politinio stabilumo ir išbristi iš skurdo. Būtent taip prieš keletą metų buvo atsikratyta piratų Malakos sąsiauryje.
Akivaizdu, kad Europos Sąjunga negali veikti viena, kaip sakN. Sarkozy. Turi būti sutelkta tarptautinbendruomenė, nes kitaip bus neįmanoma užtikrinti laivybos apsaugos, ypač atsižvelgiant į tai, kad piratavimas paplitęs ne tik prie Somalio krantų. Europos Sąjunga pradėjo bendrų veiksmų iniciatyvą. Dabar žodį turi tarti ir bendrą atsakomybę prisiimti visa tarptautinbendruomenė.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Gerb. Tarybos Pirmininke, Komisijos nary, ponai ir ponios, džiaugiuosi, kad šiandien šiuo klausimu diskutuojama. Jau nuo 2005 m. Parlamentas bando įspėti Komisiją ir Tarybą apie grėsmę, susijusią su piratavimo atvejais prie Somalio krantų ir net tarptautiniuose vandenyse.
Po virtinės laivų plėšimo ir ginkluoto užgrobimo atvejų Europos Sąjunga ėmėsi priemonių suformuodama koordinavimo grupę. Tai labai sveikintina, vien jau dėl to, kad problema buvo galiausiai pripažinta. Tačiau aš nuogąstauju, kad net ir turint šią koordinavimo grupę problema neišnyks.
Kol nebus iš tiesų bendradarbiaujama ir vykdoma tikrai bendra užsienio ir saugumo politika, valstybės narės, kurių interesai yra pažeidžiami, ir toliau bus priverstos pačios imtis apsaugos priemonių ir ginti savo teisėtus šalies interesus. Prancūzija jau tą aiškiai suvokė, ir aš sveikinu ją ėmusis tokių ryžtingų, drąsių ir veiksmingų priemonių.
Ispanija taip pat sureagavo ketindama nusiųsti savo žvalgybinį lėktuvą, kitaip tariant, neginkluotą lėktuvą, kuris mėgins taikiai įtikinti ginkluotus piratus susilaikyti nuo savo neteisėtų veiksmų. Deja, šio lėktuvo, manau, nepakaks, kad mūsų žvejai būtų tinkamai apginti ir apsaugoti esant ginkluotam laivo užpuolimui.
Mes turime reikalauti ir užtikrinti, kad valstybės narės, kurių interesai pažeidžiami, daugiau bendradarbiautų, taip pat pasinaudojus tuo, kad Tarybai dabar pirmininkauja Prancūzija, skirti daugiau išteklių, kad teisėta žvejyba tarptautiniuose vandenyse nebūtų tokia pavojinga veikla, kaip kad dabar yra dėl piratavimo - reiškinio, kurio buvimas XXI a. tarptautinei visuomenei atrodo tiesiog neįtikėtinas.
Geoffrey Van Orden
Gerb. pirmininke, norėčiau konkrečiai pakalbėti apie Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos poziciją.
Visiškai pritariu minčiai, kad būtina imtis griežtų tarptautinių veiksmų kovojant su piratavimu atviroje jūroje. Sveikinu Prancūzijos Vyriausybę priėmus sprendimą dėl Prancūzijos karinio laivyno specialiųjų pajėgų veiksmų rugsėjo mėn. pradžioje. Turbūt prisimename, kad tais laikais, kai Didžioji Britanija vykdiš tiesų etinę užsienio politiką, jos Karališkasis karo laivynas išvalvandenis nuo piratų, taip suduodamas triuškinantį smūgį ne tik piratavimui, bet ir prekybai vergais.
O dabar atrodome bejėgiai. Mūsų karo laivynai yra susilpninti ir mes bijome imtis veiksmų nuogąstaudami, kad taip pažeisime kokį nors žmogaus teises reglamentuojančios teisės aspektą ar įsivelsime į ilgą teisminį procesą.
ES atsakas - pradėti kitą karinę operaciją suformuojant komitetą, vadinamąją ES koordinavimo grupę, kuri koordinuos karinius veiksmus jūroje prie Afrikos Kyšulio. Bet gi šiuose vandenyse karinoperacija jau vyksta. Ją vykdo šiuo metu Dane'o vadovaujamas 150 jungtinių karo laivyno pajėgų dalinys, sudarytas iš JAV 5-osios flotilės ir kitiems NATO laivynams priklausančių karo laivų.
Norėčiau paklausti Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos, kodėl ES nori dalyvauti kariniuose veiksmuose, nes vis tik tai yra NATO reikalas. Kitaip tariant, ką europinės sąjungininkės NATO ketina daryti, kad šios pajėgos būtų sustiprintos sutelkiant ten daugiau karo laivų? NATO pajėgos vadovaujasi nustatytomis veiksmų pradžios taisyklėmis, kurios užtikrina jų veiksmingumą, taip pat JT lygmeniu priimtomis tarptautinės teisės nuostatomis, reglamentuojančiomis elgesį su pagautais piratais neprimetant šių problemų mūsų šalims.
Tobias Pflüger
(DE) Gerb. pirmininke, šiandien čia dalyvaujantys Komisijos narys ir einantis Tarybos Pirmininko pareigas Prancūzijos atstovas yra atsakingi už transporto sritį. Tačiau mes kalbame labai konkrečiais klausimais, susijusiais su karinėmis pajėgomis. Informacija apie numatomas diskusijas šiuo klausimu komitetams, taip pat Saugumo ir gynybos pakomitečiui buvo pateikta pavėluotai, nors pranešimai apie ES misiją kovojant su piratavimu pasirodo spaudoje jau nuo rugpjūčio mėn. Tai nepriimtina. Mes negalime priimti tinkamo sprendimo laiku negavę būtinos informacijos.
Remiantis BBC agentūros paskelbta informacija, Prancūzija siekįgaliojimų taikyti savo nustatytas priemones pasaulio mastu, ne tik Somalio atžvilgiu, bet, laimei, toks leidimas jai nebuvo duotas. Tai pirmas kartas, kai kalbame apie laivybinio suverenumo apribojimus ir rimtą tarptautinės teisės pažeidimą. Tą būtina labai aiškiai įvardyti. Tai pat kalbame apie tiesioginę paramą vadinamajai Somalio Vyriausybei, kurią remia Etiopija ir Jungtinės Amerikos Valstijos, apie tiesioginį bendradarbiavimą su JAV operacija Afganistane, kas yra nepriimtina, ir apie tai, kad finansavimo lėšos eis per Kanados operaciją Afganistane "Atėnė". Ir šiais klausimais mes neturime jokios informacijos.
Mes turėjome būti informuoti tiesiogiai. Juk čia kalbama apie išteklių apsaugą panaudojant karines pajėgas, tačiau šie klausimai turėtų būti sprendžiami kitaip, nesigriebiant karinės jėgos.
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Gerb. pirmininke, šioje labai svarbioje diskusijoje norėčiau tarti žodį dviem klausimais, kuriuos manau esant svarbius. Vienas klausimas susijęs su teisiniu aspektu. Manau, atėjo laikas padaryti pakeitimus Jūrų teisės konvencijoje, kad galėtumėme turėti geresnį teisinį pagrindą įgyvendinti įvairias kovos su piratavimu priemones.
Kitas klausimas susijęs su operatyvine veikla. Laivybinis šio reikalo aspektas svarbus, bet ne tiek. Kad mūsų pastangos būtų veiksmingos, būtina turėti operatyvinės veiklos planą ir pasitelkti karines jūrų ir oro pajėgas.
Galiausiai yra daug kitų tarpusavyje susijusių klausimų. Komisijos narys A. Tajani minėjo, kad šiuo metu atliekamas tyrimas nustatant ryšį tarp piratavimo ir terorizmo, o aš pasiūlyčiau įtraukti į šį tyrimą dar vieną aspektą - ryšį tarp piratavimo ir organizuoto nusikalstamumo.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Gerb. pirmininke, įdėmiai klausiausi visų kalbėtojų. Visos jų išsakytos mintys teisingos, tačiau šiuo atveju mes kalbame apie problemą, kurią sprendžiant būtina imtis neatidėliotinų veiksmų. Mes negalime laukti, kol bus priimtas naujas laivybos kodeksas, ar žiūrėti į piratavimo problemą pro pirštus.
Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad į kovos su piratavimu areną įžengia NATO, atlikdama visur besikišančio tarptautinio policininko vaidmenį. Kaip ji galėjo bent jau neįsikišti atsižvelgdama į mūsų neryžtingumą formuojant bendrą visų valstybių narių dalinį iš karinių jūros ir oro pajėgų? Jeigu mes, europiečiai, neturintys bendros gynybos politikos, dabar lauksime, kol toks dalinys bus suformuotas, bijau, kad bus jau per vėlu.
Jeigu NATO atlieka policininko vaidmenį, kai mums tai nepatogu, tai kodėl mums nepareikalauti, kad ji atliktų tą vaidmenį, kai mums to reikia.
Dominique Bussereau
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponai ir ponios, visų pirma norėčiau padėkoti už šias labai aukšto lygio diskusijas.
Aš nuoširdžiai įsitikinęs, kad piratavimas - viena iš terorizmo formų, o jo mastas nesuvaldomai auga. Tiesa yra ta, kad jeigu nebus imamasi jokių priemonių, laisva laivyba prie Adeno įlankos ir Somalio krantų gali visai išnykti, o tai, žinoma, turės labai sunkių padarinių. Aš džiaugiuosi, kad Europos Sąjunga pirmoji prisiėmatsakomybę spręsti šią problemą. Norėčiau pridurti, kad piratavimas., kaip žinoma, kelia problemų ir kitose pasaulio dalyse, ypač Malakos sąsiauryje ir prie Singapūro krantų. Europai ši problema yra vienodai svarbi ir opi. Mes turėtumėme apsispręsti, ar įgyvendindami Europos saugumo ir gynybos politiką tęsime karinio laivyno operacijos planavimą, spalio mėn. pradžioje.
NATO vaidmenį paminėjo keli kalbėtojai. Kova su piratavimu nepriklauso NATO kompetencijai. Jai suteikti įgaliojimai kovoti su terorizmu. Nepaisant panašumų, piratavimas ir terorizmas - du skirtingi reiškiniai. Iki spalio mėn. ES koordinavimo grupir toliau rems valstybių narių pastangas didinant saugumą regione. G. Savary minėjo skurdą Somalyje, ir aš norėčiau pabrėžti, kad turime užtikrinti krovininių laivų, gabenančių paramą pagal Pasaulio maisto programą, patekimą į šalį. Somalio gyventojams jos iš tikrųjų labai reikia.
Kartu mes turėsime imtis veiksmų kuriant bendrą teisinį pagrindą visai tarptautinei bendruomenei, kuris sudarys galimybę veiksmingiau spręsti piratų atidavimo teismui klausimą. Europos kalėjimuose jau yra asmenų, kalinčių už piratavimo veiksmus. Akivaizdu, kad dabar mes turime susitelkti ties teisminiu aspektu ir teisinio pagrindo sukūrimu.
Priešingai nei prieš tai kalbėjęs Parlamento narys, aš norėčiau pasidžiaugti konkrečiais veiksmais, kurių ėmėsi nemaža dalis valstybių narių. Šie konkretūs veiksmai yra labai stiprus signalas, galintis išgelbėti žmonių gyvybes, nes piratai, užgrobę laivą, ne tik reikalauja išpirkos, bet gali pradėti žudyti įgulos narius. Prieš kelias dienas buvo padegti keli žvejybiniai laivai. Taigi padėtis pavojinga, todėl karinis atsakas yra tinkamas.
Baigti savo kalbą norėčiau puikia iš jūsų kolegos P. Morillono pasisavinta fraze: kalbama apie būtinybę apginti mūsų interesus ir vertybes. Savo vertybių gynimas yra stiprus ir tinkamas atsakas, kurio Europai dera imtis!
Antonio Tajani
Gerb. pirmininke, ponai ir ponios, man atrodo, kad šios diskusijos labai naudingos, nes jos nedviprasmiškai parodė, kad Parlamentas, Komisija ir Taryba ketina imtis bendrų veiksmų spręsdami problemą, susijusią su vis didesnį susirūpinimą keliančiu piratavimo reiškiniu, ir duoti Europos piliečiams atsaką šiuo klausimu.
Aš pritariu šiose diskusijose išsakytoms mintims, kad būtina ne tik imtis karinių veiksmų, kas yra svarbiausia, bet ir imtis šių veiksmų kuo skubiausiai. Nemanau, kad dabar mums derėtų ilgam apsistoti ties kompetencijos klausimu, svarstant, kas turėtų šių veiksmų imtis - Europos Sąjunga ar NATO, nes mes negalime gaišti. Manau, kad turime imtis veiksmų koordinavimo, bet taip pat privalome įsikišti neleisdami piratų organizacijoms sustiprinti savo pozicijas.
Taip pat svarbu imtis veiksmų užkertant kelią galimoms šio reiškinio ir piratų samdymo plitimo priežastims ir jas šalinant. Kažkas iš diskusijų dalyvių pastebėjo, kad piratavimas tapo labai pelninga neteisėta veikla, todėl visiškai suprantama, kad ten, kur žmonės kenčia nuo didelio skurdo, piratų organizacijoms visai nesudėtinga įtraukti į šią veiklą naujus žmones, ypač jaunimą, kuris pasirengęs užsiimti bet kuo, net įsitraukti į šių neteisėtų sukarintų organizacijų veiklą.
Būtent todėl imdamiesi priemonių, nukreiptų į kontrolę ir represiją - šių priemonių privalo imtis ES valstybės, ir aš džiaugiuosi, kad nemažai jau padaryta - mes taip pat privalome padėti tam tikroms besivystančioms šalims augti ekonominiu požiūriu, kad būtų užkirstas kelias skurdui tapti įrankiu, skatinančiu piratavimą, ir šiuo atžvilgiu Komisijai tenka svarbus vaidmuo.
Mes taip pat privalome išsiaiškinti - čia Komisija taip pat gali atlikti labai svarbų vaidmenį - kas slypi už piratavimo reiškinio, koks jo ryšys su fundamentalizmu ir terorizmu, kokios jo stipriosios pusės ir kokios yra jo priežastys. Šiuo klausimu Komisija gali labai padėti kitoms Europos institucijoms.
Žinoma, mes jokiu būdu negalime būti pasyviais stebėtojais ir jokiu būdu nebegalime delsti. Taip pat nėra abejonės, kad Parlamentui tvirtai paraginus Tarybą ir Komisiją imtis veiksmų, privalome užtikrinti laivų įgulų narių ir iš kitų šalių į Europos Sąjungą tiekiamų prekių saugumą. Mes privalome užtikrinti žmonių ir krovinių saugumą ne tik arčiausiai Europos Sąjungos esančiuose vandenyse, kur taip pat plaukioja žvejybiniai laivai. Apie tai, kas vyksta net dar arčiau mūsų, su dideliu susirūpinimu kalbėjo C. Fraga.
Mes taip pat turime atkreipti dėmesį į tai, kas dedasi kitose pasaulio dalyse, nes nuo piratavimo taip pat nukenčia laivai, plaukiojantys su ES valstybių narių vėliavomis labai nutolusiuose vandenyse. Todėl mes nebegalime ilgiau delsti, bet, regis, šiandien galėjome įsitikinti, kad Europos Sąjunga, ypač Taryba, remiama Komisijos, yra pasirengusi įsikišti ir toliau imtis ryžtingų veiksmų, įskaitant ir veiklą įgyvendinant strateginės svarbos projektus, kad būtų užkirstas kelias bet kokiems teroristiniams veiksmams plisti.
Todėl Komisija parems visas Tarybos iniciatyvas kovojant su terorizmu ir užkertant kelią jo plitimui, nes terorizmas siejasi su piratavimu. Tikiu, kad šis bendradarbiavimas Parlamentui akylai stebint gali duoti teigiamų rezultatų. Baigdamas taip pat norėčiau pritarti D. Bussereau pacituotiems mūsų draugo generolo P. Morillono žodžiams, kad kalbama apie būtinybę apginti ne tik Europos Sąjungos interesus, bet ir jos vertybes.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Iki spalio mėn. vyksiančios plenarinės sesijos šiuo klausimu balsuojama nebus.
(Posėdis sustabdytas 17.50 val. ir po pertraukos atnaujintas 18.00 val.)
