Kontrollikoja 2006. aasta aruande tutvustus (arutelu) 
President
Esimeseks punktiks on kontrollikoja 2006. aasta aruanne.
Hubert Weber
kontrollikoja president. - (DE) Härra president, asepresident Kallas, daamid ja härrad, mul on heameel võimaluse üle osaleda täna teie arutelul kontrollikoja 2006. finantsaasta aruande üle. 12. novembril esitasin ma aastaaruande Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile ning sellele järgneval päeval majandus- ja rahandusministrite nõukogule.
Lubage mul alustada lühikese ülevaatega 2006. aasta aruandes sisalduvatest peamistest punktidest. Minu esimene punkt puudutab 2006. aasta lõpliku raamatupidamisaruande usaldusväärsust. 2006. aasta konsolideeritud raamatupidamisaruanne annab tõese pildi varadest ja kohustustest ning ühenduse finantsolukorrast ja tema tegevusest kõnealusel aastal, välja arvatud tasumata arvete ja eelfinantseerimise summa enamdeklareerimine varade ja kohustuste aruandes. Komisjon on teinud edasisi edusamme tekkepõhise raamatupidamise kasutuselevõtmisel, kuigi endiselt võib märgata mõningaid nõrku kohti.
Kontrollikoda märkis, et komisjon on teinud arvestatavaid pingutusi ELi rahaliste vahenditega seotud riskide juhtimise süsteemi puuduste kõrvaldamisel. Mõned muudatused annavad juba märgatavaid tulemusi sellistes valdkondades nagu põllumajanduse eelarve.
Ma liigun nüüd edasi seaduslikkuse ja korrektsuse juurde. Kontrollikoda on taaskord tingimusteta heaks kiitnud tulude ja kohustuste aluseks olevad tehingud ning halduskulude maksed ja kulutused ühinemiseelsele strateegiale, välja arvatud Sapardi programmi kulutused. Lisaks oli otse komisjoni delegatsioonide juhitud ja kontrollitud välistegevusega seotud maksete veamäär minimaalne. Samas on kontrollikoda taaskord esitanud negatiivse hinnangu suurema osa ELi kulutustega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. See käib eelkõige ühisele põllumajanduspoliitikale tehtud kulutuste kohta, mille suhtes ei kohaldata ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi ehk lühidalt IACSi ning struktuurivahenditele ja sisepoliitikatele ning arvestatavale osale välistegevusele tehtud kulutuste kohta. Nendes valdkondades mõjutavad lõppkasutajatele tehtud makseid olulised veamäärad.
Kontrollikoja märkused eelarvevaldkondade kohta, mida juhitakse ühiselt, on järgmised: põllumajanduse valdkonnas, millele eraldati 2006. aastal 49,8 miljardi euro suurune summa, märkas kontrollikoda järsku langust hinnangulises üldises veamääras, kuigi see määr on endiselt veidi kõrgemal olulisusnivoost. Nõuetekohasel rakendamisel võib IACS, mis katab ligi 70% põllumajanduse kulutustest, tõhusalt kahandada ebaseaduslike ja ebakorrektsete kuluhüvitiste ohtu. Põllumajandusmaksete finantskorrigeerimine, nagu tuleneb komisjoni iga-aastasest vastavuskontrollist tasakaalustamismenetluse raames, on seotud suurte summadega, mille liikmesriigid ühenduse eelarvesse parandustena või rahaliste trahvidena piisavate kontrollsüsteemide mittekehtestamise eest tagasi peavad maksma. Neid tagasimakseid ühenduse eelarvesse rahastavad jätkuvalt riikide maksumaksjad ja mitte lõppkasutajad, kes on saanud ühenduse vahendid ebakorrektsel viisil.
Lisaks probleemsete valdkondade kirjeldamisele näidisjuhtumite abil peab kontrollikoda oma kohuseks ka suundumuste kajastamist, kuna need võivad olla olulised poliitiliste otsuste langetajatele. Näiteks juhtis kontrollikoda tähelepanu sellele, et kuigi ühtne otsemaksete kava hõlbustab kohaldamis- ja väljamaksemenetlusi, on sel ka kõrvalmõjusid, nagu toetuse saamise õiguse andmine maaomanikele, kes ei ole kunagi põllumajandusega tegelenud. Kuigi see võib olla seaduslikult lubatud, on see ilmselgelt viinud ELi abi keskme talupidajatelt maaomanikele. Põllumajandustoetusi saavad nüüd muuhulgas raudteefirmad, ratsatallid, täkkude aretajad, golfi- ja vabaajaklubid ning kohalikud omavalitsused. Lisaks on ühtset otsemaksete kava reguleerivad õigusaktid andnud liikmesriikidele laialdased volitused toetuse saamise õiguse alal, mis on viinud lõppkasutajate ebavõrdse kohtlemiseni.
Mis puutub struktuurimeetmetesse, millele eraldati 2006. aastal kokku 32,4 miljardit eurot, ei ole eelnevatel aastatel domineerinud olukord muutunud. Kontrollikoda märkis olulist vigade määra, mida ta hindas vähemalt 12% suuruseks lõppkasutajatele makstud hüvitiste kogusummast. Kõige tavalisemad vead hõlmasid taotlusi abikõlbmatute kulude hüvitamiseks ja pakkumismenetluste korraldamata jätmist. Lisaks puudus tihti püsikulusid ja personalikulusid põhjendav dokumentatsioon.
Kontrollikoja arvates peaks komisjon olema heaks eeskujuks, juhtides enda hallatavaid kulutusi otse, teisisõnu kulutusi liidu sisepoliitikale ja välistegevusele. Kuigi asi on märgatavalt paranenud, esines komisjoni hallatavas sisepoliitikas, millele kulutati 2006. aastal 9 miljardit eurot, oluline veamäär. Selle peamiseks põhjuseks oli hüvitiste maksmine lõppkasutajatele, kes olid deklareerinud projekti jaoks suurema maksumuse, kui projekt tegelikult maksis. Vigade põhjused aluseks olevates tehingutes hõlmavad hooletust, tihti keeruliste reeglite ebapiisavat tundmist ning taotlejate tahtlikke katseid ELi eelarvest ebaausal moel raha saada. Lisaks on IACSi alla mitte kuuluvate põllumajanduskulutuste ja struktuurimeetmetele ning sisepoliitikale tehtud kulutuste puhul maksetaotluste, mis põhinevad suuresti lõppkasutajate edastatud teabel, kontrollimine paljudel juhtudel ebapiisav seoses kontrollisageduse ja ulatusega ning tihti jätab ka kvaliteet soovida.
Möödunud aastatel on komisjon astunud samme tugevdamaks tagasisaamissüsteemi ja parandamaks liidu rahaliste huvide kaitset. Oma menetluste keerukuse tõttu aga ei teavitata komisjoni ikka veel usaldusväärsel viisil erinevatest summadest ja lubamatult makstud vahendite saajatest ning nende rahalisest mõjust ELi eelarvele. Tegelikult vastas ainult kuus liikmesriiki komisjoni mullu novembris esitatud taotlusele esitada aruanne ebakorrektsete maksete tagasisaamise kohta. Kontrollikoda soovitas oma ühtse auditi mudelis tõhusa raamistiku loomist kõigile sisekontrollisüsteemidele, mis on seotud ELi vahenditega. Kõik niisugused süsteemid peaksid rajanema ühistel põhimõtetel ja standarditel; need peaksid arvesse võtma seonduvaid riske ja sobiva tasakaalu saavutamist kontrollide maksumuse ja nendest tuleneva kasu vahel.
Üheks peamiseks hiljutiseks uuenduseks on liikmesriikidele seatud kohustus esitada iga-aastased uurimused oma auditi ja kontrollide tulemuste kohta. Samuti on mõned riikide kontrolliasutused käivitanud vabatahtlikud riikide avalduste esitamise ning auditiaruannete koostamise algatused ELi vahendite haldamise kohta nendes riikides. Kontrollikoda on seisukohal, et riikide avaldused ja auditeerimine võivad aidata tõsta liikmesriikides teadlikkust ELi vahendite sisekontrolli tähtsusest. Kontrollikoda teatas oma arvamuses nr 6/2007, et niisugused riikide menetlused olid viisiks, kuidas suunata riiklikku aruandlust ja näidata selle tähendust seoses ELi vahendite kasutamisega. Lisaks võivad need tuvastada parandatavaid vigu ja näiteid headest tavadest ning samuti tugevdada läbipaistvust ja aruandlust finantsjuhtimise vallas.
Kontrollikoda jätkab samuti oma aktiivset rolli koostöö toetamisel kõrgeimate kontrolliasutustega liikmesriikides ning on juhtivaks organiks uues töörühmas, mis tegeleb ELi konteksti jaoks välja töötatud ühiste auditistandarditega ja võrreldavate auditikriteeriumidega.
Sellega jõuan ma kokkuvõtte juurde. Vaatamata komisjoni arvestatavatele pingutustele kõrvaldada nõrgad kohad ELi rahaliste vahenditega seotud riskide juhtimises, on kontrollikoda taaskord esitanud negatiivse hinnangu tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta enamikus eelarvevaldkondades. Kõige rohkem on paranenud ühise põllumajanduspoliitika valdkond. Kõrge veamäär aluseks olevates tehingutes on osaliselt tingitud tõsiasjast, et keerukad õiguslikud nõuded ja sätted ning ebaselged nõuetele vastavuse kriteeriumid viivad vahel selleni, et lõppkasutajad deklareerivad hüvitiste taotlemisel liiga palju kulusid, kuid osaliselt on see tingitud ka püsivatest puudustest sisekontrolli valdkonnas.
Eelarvevahendite tõhusa juhtimise põhieeldus on usaldusväärsete sisekontrollide olemasolu igal haldustasandil kõigis liikmesriikides ja vahendeid saavates riikides. Minu arvates on Euroopa inimestel õigus nõuetekohasele haldamisele ja ELi rahaliste vahendite kontrollile kogu liidu ulatuses.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Härra president, komisjon tervitab kontrollikoja aruannet ja president Weberi märkusi.
Üldiselt antakse kontrollikoja 2006. aasta aruandes positiivsem hinnang kui 2005. aasta aruandes. Tänu kontrollikoja valgusfoori süsteemile on nüüd võimalik saavutatud edu üksikasjalikult mõõta. Kontrollikoja aruandes tuuakse kulutustega seotud valdkondade kaupa välja need valdkonnad, kus meie süsteemid on osutunud rahuldavaks ning kus leitud vead on madalamal kontrollikoja 2%lisest olulisusnivoost.
Võrreldes eelnevate aastatega on komisjonil hea meel, et kokkuvõttes on kontrollikoda andnud nüüd rohelise tule rohkem kui 40%le kogu maksetest, võrreldes ligikaudu ühe kolmandikuga eelmisel aastal ja üksnes 6%ga kaks aastat tagasi. See on tõeline edusamm meie ühise eesmärgi suunas saada positiivne kinnitav avaldus.
Kontrollikoda teatab ka sisepoliitika paranemisest, nagu näiteks teadusprogrammid ja välistegevus. Kontrollikoja sõnul on meie 2006. aasta raamatupidamisaruandes esitatud teave kõigis olulistes aspektides tõene ja aus, välja arvatud teatavad väikesed enamdeklareeritud summad, mis moodustavad 0,13% tegevuskuludest. Kontrollikoda tunnistab, et komisjon on teinud märkimisväärseid edusamme puuduste kõrvaldamisel ELi rahaliste vahenditega seotud riskide juhtimises.
Üldiselt on siiski esitatud taas negatiivne kinnitav avaldus seoses tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. Et me liigume õiges suunas, sooviksin keskenduda meie suurimale takistusele positiivse kinnitava avalduse saamisel. Suur väljakutse on struktuuripoliitika nõuetekohase rakendamise tagamine. Vaatamata struktuuripoliitikaga seotud kulutustele (32,4 miljardit eurot 2006. aastal) on olukord sarnane eelmistele aastatele ning kontrollikoda on taas tuvastanud olulise veamäära.
Kõige sagedasemad vead olid nõuded seoses abikõlbmatute kulutustega, pakkumismenetluste läbi viimata jätmine, samuti tõendusmaterjali puudumine üldkulude või tööjõukulude arvutamise toetamiseks.
Kontrollikoda ütleb lisaks, et ta on põhjendatult kindel, et vähemalt 12% struktuuri- ja ühtekuuluvusfondi 2006. aasta maksetest oleks tulnud hüvitamata jätta. Me oleme nõus, et kõnealuses valdkonnas esinevad suured probleemid. Komisjoni 2006. aasta kokkuvõtlikus aruandes väideti, et komisjonil puudus usaldus struktuurifondide juhtimise süsteemide vastu teatavates Itaalia, Läti, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriigi piirkondades. Reservvahendeid näitasid peadirektorid oma iga-aastastes tegevusaruannetes.
Kontrollikoda vaatles 2006. aastal 19 piirkonnast koosnevat valimit ning leidis, et ükski piirkond ei olnud täielikult tõhus. Kontrollikoda tuvastas mitmeid ebatõhusaid kontrollisüsteeme Ühendkuningriigis, Prantsusmaal, Saksamaal, Kreekas, Itaalias, Poolas, Portugalis, Šotimaal, Sloveenias ja Hispaanias ning projekti Interreg puhul Austria ja Ungari vahel.
Me usume, et uue õigusloome raames muutuvad asjad paremaks, kuid see ei vähenda jätkuvat ohtu seoses maksetega, mis on tehtud ajavahemiku 2000-2006 programmide jaoks, mille puhul olukord jääb kriitiliseks kuni nende lõpuleviimiseni aastatel 2009-2010. Niisuguses olukorras tuleb meil koos tegutseda. Ma kirjutasin nõukogu eesistujale, liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile ning kirjeldasin täiendavaid jõupingutusi, mida komisjonil on kavas teha.
Rahandus- ja majandusministrite kohtumisel käesoleva kuu alguses kutsusin ma liikmesriike täitma oma kohustust esitada 15. veebruariks 2008 iga-aastased auditi kokkuvõtted ja deklaratsioonid. Selles olime me parlamendi ja nõukoguga kokku leppinud läbivaadatud finantsmääruse vastuvõtmisel.
Iga-aastane kokkuvõte peab olema midagi rohkemat kui lihtsalt üks järjekordne aruande koostamise harjutus ilma lisandväärtuseta. Selles tuleb esitada tegelik analüütiline teave, et komisjon saaks seda kasutada andmaks kontrollikojale ja parlamendile kinnitust kontrollide taseme kohta igas liikmesriigis.
2006. aasta kinnitamismenetluse raames toimuval ärakuulamisel, mille eelarvekontrollikomisjon korraldab 18. detsembril 2007 peamise struktuurifondi volinike jaoks, osalevad riiklike eelarvekontrollikomisjonide esindajad. Komisjon tervitab kõnealust uuendust ja loodab, et see aitab tekitada pühendumust riiklikul tasandil eesmärgiga parandada ELi vahendite haldamist.
Me peame rakendama hoiatamise, lahenduste leidmise või seiskamise poliitikat. Komisjon on väljendanud oma kavatsust peatada struktuurifondi maksed, kui ta ei saa vajalikku kinnitust, et liikmesriigi süsteemid töötavad nõuetekohaselt. Selle tulemusena võib komisjon teha mõned ebapopulaarsed otsused, kuid ta on jõudnud järeldusele, et edusammud oleksid liiga aeglased, kui me ei näita asjade kiireloomulisust.
Lubage mul enne lõpetamist öelda mõned sõnad selle kohta, kuidas meedia käesoleva aasta aruannet kajastas. Kahe viimase nädala jooksul on ajakirjanikud palunud komisjonil kommenteerida kahte peamist punkti. Esiteks on komisjonil palutud kommenteerida kontrollikoja leide selle kohta, et eelmisel aastal said ELi abi golfiklubid ja teised organid, mis ei ole talupidamisega ametlikult seotud. Üks tavaliselt tõsine ajaleht avaldas pealkirja "ELi vaestele mõeldud abi raisati golfiklubide peale”. Ajaleht suutis esitada kolm vale fakti üksnes seitsme sõnaga. Lubage ma selgitan. Esiteks ei ole põllumajandusettevõtjate toetused mõeldud vaestele, teiseks ei raisatud kõnealust abi golfiklubide peale, vaid subsiidiumina abikõlblike põllumajandustegevuste jaoks, kõnealustel juhtudel eri maaomanike külgnevate maatükkide jaoks. Sellest järeldub, et kolmandaks ei raisatud raha, vaid see oli tegelikult seaduslik ja nõuetekohane kulutus, mida kontrollikoda ei sea kahtluse alla. Pigem juhtis kontrollikoda tähelepanu poliitikaküsimusele ja kokkulepitud poliitika lõpptulemusele - ühtse otsemaksete kava kehtestamisele.
Me tervitame niisuguseid arutlusi ja, nagu austatud liikmed teavad, on komisjoni praegune koosseis teinud tõsist tööd, et saavutada täielik läbipaistvus ELi rahalise toetuse saajate osas, mis viib komisjoni arvates teadlikuma poliitiliste aruteludeni, nagu minu kolleegi Marian Fisher Boeli poolt käesoleva kuu alguses algatatud ühise põllumajanduspoliitika "tervisekontroll”.
Sama lähenemisviisi kasutatakse komisjoni algatuse puhul saata iga liikmesriigi kõrgeimatele auditeerimisasutustele täielik loetelu kõigist maksetest, mis on tehtud asjaomase liikmesriigi toetusesaajatele.
Kahjuks varjutab teatavates meediakajastustes golfiklubi juhtum täielikult kontrollikoja kinnituse, et põllumajandus on valdkond, kus komisjon ja liikmesriigid on teinud kõige suuremaid edusamme ning mille jaoks kontrollikoda oleks andnud peaaegu rohelise tule. Seetõttu pidasin ma vajalikuks kõnealust küsimust täna selgitada.
Teine küsimus seisneb asjaolus, et kontrollikoja hinnangul ei oleks tulnud hüvitada 12% struktuurifondidest. Enamik ajakirjanikke on kontrollikojaga samal arvamusel, nähes seda kui probleemi, kuna eelmisel aastal maksti välja ligikaudu 4 miljardit eurot. Ka see punkt vajab selgitust. Puudub selge ülevaade selle kohta, kas rahalised vahendid läksid kaduma või need varastati ning kas vead on süsteemsed või ühekordsed. Seetõttu peab komisjon selgitama kõnealust 12%. Käesolevas kõnes olen ma esitanud mõned selgitused ja osutanud mõnedele probleemidele, millega me silmitsi seisame, ning sellele, mida me kavatseme ette võtta.
Minu kolleegid volinikud Hübner ja Špidla töötavad kõnealuse küsimuse kallal edasi oma järgmise kuu eelarvekontrollikomisjoni kuulamistel.
Viimase märkusena sooviksin rõhutada, et hoolimata teatavatest meediakajastustest usume, et kontrollikoja aruanne aitab meil keskenduda tegelikele probleemidele. Komisjon teeb tõsist tööd, et tagada olukorra paranemine kõnealustes võtmeküsimustes.
José Javier Pomés Ruiz
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra president Hans-Gert Pöttering, mul on hea meel, et te sellest arutelust osa võtate, näidates sellega, kui oluliseks peab parlament oma raamatupidamisaruannete kontrollimist, ning et asepresident Kallas ja president Weber on samuti siin, kuid kus on nõukogu? Kus on kõneleja, kes oskab meile öelda, mida nõukogu kõigi nende ettepanekute ja kommentaaridega peale hakkab, mis kontrollikoja president, asepresident Kallas ja mina nõukogule esitanud oleme?
Tänan teid, härra president, sellel arutelul osalemise eest.
(Aplaus teatud sektoritest)
Ma sooviksin alustuseks tänada kontrollikoda suurepärase töö eest, eriti aruande teise peatüki eest, mis on väga hästi koostatud. Teie töö muutub järjest paremaks ja ei aita mitte ainult parlamendil, vaid ka inimesel tänavalt mõista, kui palju Euroopa Liidu juhtimine maksab.
Talunikke tuleks õnnitleda, kuna nüüd kui me neile otse tehtavaid makseid kärbime, on neil õnnestunud saadud raha oluliselt paremini majandada.
Ometi ei saa sellise kiitusega üle külvata struktuurifonde. Sellest on nüüd kolm aastat kui parlament ütles, et nõukogu, see suur puuduja, tuleks kaasata andmaks aru selle kohta, kuidas ta kulutab suurema osa oma haldusalasse kuuluvast eelarvest. Üks asi on selge: uue finantsmääruse kohaselt on liikmesriigid nüüd kohustatud esitama riikide avalduste kokkuvõtted juhtimise kohta. See ei ole vabatahtlik, see on kohustuslik. Nad peavad seda tegema enne veebruari keskpaika järgmisel aastal; ning nagu me teame - ja siinkohal nõustume me härra Kallasega - ei taha liikmesriigid seda teha: näib, nagu ei nõutaks neilt raamatupidamisaruannete esitamist. Kui neil on kohustus, peaksid nad olema esimesed, kes eeskuju näitavad. Te ütlesite, et ainult kuus liikmesriiki on teinud aruande selle kohta, kuidas nad rahalisi vahendeid tagasi saavad. See on skandaalne, see väärib pealkirja: vaid kuus liikmesriiki räägivad meile, mida nad võtavad ette rahaliste vahendite tagasisaamiseks, mida nad on valesti kasutanud. See on tõesti skandaal.
Kokkuvõtteks tahaksin ma teile öelda, et parlament jätkab oma tööd; jätkake teie enda oma. Teil ja härra Kallasel on meie täielik toetus positiivse kinnitava avalduse suunas liikumisel ning me võtame osa eriti koormavate menetluste süüst enda kanda; meid saab selles süüdistada, sest vahel tahame me võimatut. Me pakume oma koostööd, et menetlusi võimalikult suurel määral lihtsustada.
Tänan teid, härra Weber, võrratu aruande eest.
Herbert Bösch
fraktsiooni PSE nimel. - Härra president, olukord seoses liidu finantsjuhtimisega on ebaselge. Ma tervitan komisjoni jõupingutusi põllumajanduse valdkonnas. Kontrollikoda teatab põllumajanduskuludega seotud vigade arvu üldisest vähenemisest. Seda tuleks tervitada kui suurt edusammu.
Teisest küljest tuuakse struktuurifondide kohta välja vähe positiivset. Kontrollikoda on arvamusel, et liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ebatõhusad või mõõdukalt tõhusad. Seetõttu on parlamendi üleskutse esitada riiklikud haldusdeklaratsioonid riikliku aruandluse parandamiseks asjakohasem kui kunagi varem.
Ma olen samuti väga pettunud, et komisjoni sisekontrollisüsteem ei ole seitse aastat pärast reformi endiselt piisavalt tõhus. Selles on märkimisväärsed puudused ja ma tervitan kontrollikoja aastaaruande teises peatükis esitatud usaldusväärset analüüsi.
Vaadakem tulevikku. Kontrollikoda tegi ettepaneku korraldada institutsioonidevahelisi arutelusid "vastuvõetava veatekkeriski” mõiste kohta. Ma tervitan kõnealust algatust. Parlament ja komisjon on juba võtnud selle ettepaneku suhtes erinevaid meetmeid. Millal avaldab kõnealuse ettepaneku kohta arvamust nõukogu, kelle esindajad täna puuduvad?
Reformilepingus sätestatakse: "Määruses sätestatakse liikmesriikide kontrolli- ja auditeerimiskohustused eelarve täitmisel ning sellest tulenev vastutus”. Parlament jälgib hoolikalt kõnealuse uue eeskirja rakendamist.
Seoses liidu auditeerimiskorraga ei hakka ma kordama 18. oktoobril 2007 Luxembourgis öeldut. Ma sooviksin lihtsalt rõhutada, et parlamenti huvitab väga kontrollikoja praeguse vastastikuse eksperdihinnangu tulemus. Ma õnnitlen härra Weberit ja eriti härra Engwirdat, kelle algatusel on hakatud seda koostama.
Jan Mulder
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Härra president, ma sooviksin alustada kontrollikoja tänamisega uue Euroopa Parlamendile aru andmise süsteemi eest. Me oleme aastaid küsinud, kas erinevates peatükkides esinevaid vigu ei saaks täpsemalt mõõta. Aastaid vastas kontrollikoda, et see ei ole võimalik ning õnneks nüüd näeme me esimest korda, et ka kontrollikoda võib oma meelt muuta; ta kasutab nüüd aruandluses valgusfoori süsteemi - punast, kollast ja rohelist. Me tervitame seda väga ja loodame, et järgnevatel aastatel arendatakse süsteemi edasi, nii et me näeme, kus asjad paremuse poole liikunud on. Paranduste koha pealt - härra Kallas juba esitas selle punkti - võib komisjon loomulikult uhke olla, sest kuus aastat tagasi hinnati ainult 6% kulutusi seaduslikuks. Nüüd on see arv 40% ja komisjon peaaegu andis põllumajandusele rohelise tule. See on edasiminek. Põhiküsimuseks on, kas inimene tänavalt arvab, et edasiminek on olnud piisav? Ma võin teile öelda, et vastus on ei. See on uskumatu, et kinnitav avaldus ei ole pärast nii paljusid aastaid endiselt positiivne ja see on oluliseks mureallikaks.
Veelgi suuremaks probleemiks on struktuurifondid, 12% on loomulikult liiga kõrge. Oleks hea, kui kontrollikoda selgitaks oma edaspidistes aruannetes täpselt, kust see 12% tuleb. Aruandevormide valest täitmisest? Kas need on tõelised vead? Kui ma kuulen kuulujutte selle kohta, kui raske on saada raha struktuurifondidest, on minu meelest vaevuusutav, et kontrollid pole asjakohased, kuna ma kuulen järjest tihedamini inimesi ütlevat, et las keegi teine saab nende osa - fondidega tegelemine on liiga keeruline. Vähemalt seda olen ma kuulnud mõnes Hollandi maakohas.
Nüüd, kui me alustame komisjoni eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust, leian ma, et kõige tähtsam on see: mida on komisjon teinud parlamendi varasemate soovitustega eelarve täitmise heakskiitmise resolutsioonides? Sest kas ei ütle asutamisleping, et komisjon peab võtma kõik asjakohased meetmed, et järgida võimalikult suures ulatuses neid eelarve täitmise heakskiitmise resolutsioone? Minu arvates on neis kaks asja, mis tuleb selgemalt välja öelda - mitte ainult resolutsioonis vaid ka asutamislepingu osas, mis käsitleb mitmeaastast eelarvet seoses liikmesriikide avaldustega. Ka teised inimesed on sellele osutanud; kahes parlamendi resolutsioonis öeldakse, et komisjoni volinikud peavad allkirjastama igal aastal peadirektorite poolt mis tahes kujul esitatud avaldused. Parlamendile tähendab see, et vastutus ei lasu mitte komisjonil kui esinduskogul, vaid volinikud vastutavad individuaalselt oma eelarve eest. Mul oleks hea meel selle kohta rohkem kuulda.
Lõpetuseks, uus alusleping ütleb, et komisjon ja liikmesriigid on ühiselt vastutavad. Nende liikmesriikide avalduste valguses oleks huvitav teada, kuidas valmistub komisjon uut aluslepingut praegu ja edaspidi rakendama.
Bart Staes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Härra president, kontrollikoja liikmed, volinik, daamid ja härrad, 2006. aastal oli Euroopa Liidu eelarve ligi 106 miljardit eurot. Mööndatavasti on see vaid 1% 27 liikmesriigi rahvuslikust kogutoodangust, kuid on siiski korralik summa. Selle raha oleme meie ja kõik maksumaksjad välja köhinud ja seega tuleb seda korralikult kontrollida. See on üheks Euroopa Parlamendi peamiseks kohustuseks. Nüüd, kolmeteistkümnendat korda järjest, näeme me, et kontrollikoda keeldub kinnitamast nende kulutuste täielikku seaduslikkust ja korrektsust.
Daamid ja härrad, see ei ole pisiasi. See annab põhjust mõningaseks meelepahaks. See on tõsine hoiatus komisjonile, aga ka liikmesriikide valitsustele, et nood peavad midagi ette võtma. Karel Pinxten, kontrollikoja Belgia liige, kirjutas sellest ajalehtedes De Tijd ja Echo de la Bourse, öeldes, et kui börsil noteeritud ettevõtte, mille varade suurus on võrdne ELi eelarvega, sisene või väljastpoolt pärit audiitor keelduks sellisel moel raamatupidamisaruannete kinnitamisest, šokeeriks see tervet finantsturgu. Tal on liigagi õigus ja me ei saa seda lihtsalt sinnapaika jätta.
Mis on sõlmpunktideks? Põllumajandus, endiselt kõige tähtsam eelarverida, ligi 50 miljardi euroga. Olukorra paranemist sellega seoses ei saa kahtluse alla seada, seda peamiselt tänu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi toimimisele. Kuid olgem selles osas selgesõnalised, daamid ja härrad, mõned liikmesriigid, eriti Kreeka, keelduvad süsteemiga liitumast. Seega juhitakse seda raha liikmesriigi haldusüksuste poolt ja ma arvan, et me peaksime Kreekale kindlasti siinkohal punast kaarti näitama. Me peaksime kordama oma nõudmist Kreeka põllumajandusrahade maksmise peatamise kohta, kuniks Kreeka hakkab koostööd tegema.
Teiseks probleemiks seoses põllumajandusega on põllumajandusrahade maksmine - härra Weber mainis seda ning härra Kallas võttis teema üles - golfiklubidele, raudteefirmadele, täkkude aretajatele ja maaomanikele, kes ei ole päriselt talunikud ja panevad oma taskusse raha põllumajanduse eelarvest. Ja need on tavaliselt aristokraadid või kuninglike suguvõsade liikmed. Siin toimub väike mäng: härra Weber ütleb, et see on tõsi, härra Kallas ütleb, et ei ole. Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjon korraldas arutelu, kus proua Fischer Boel, põllumajandusvolinik, ütles, et kõik see on suur liialdus ja kiskus kogu asja uppi. Ma tahaksin nüüd kuulata härra Kallase ja härra Weberi seletusi meile selle küsimuse kohta. Kas kontrollikoda suudab oma väiteid põhjendada? Kas ta jääb neile kindlaks?
Teiseks suureks eelarvereaks on endiselt struktuurifondid. Kahteteist protsenti sellest rahast ei oleks kontrollikoja aruande järgi tegelikult tohtinud maksta. See ei ole piisavalt hea. Me peame selles suhtes midagi ette võtma. Siit ka meie üleskutse liikmesriikidele, liikmesriikide valitsustele, presidendile, kuna osa vastutusest lasub neil. Nemad juhivad 80% Euroopa rahalistest vahenditest. Seega ma kordan siinkohal parlamendi, täiskogu nõudmist, et nad peavad allkirjastama avalduse selle kohta, et Euroopa raha on nõuetekohaselt kulutatud ning täitma sellega oma poliitilise kohustuse. Taani, Holland ja Ühendkuningriik on seda teinud. Kus on ülejäänud liikmesriikide valitsused? Kus on Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa? Kas ka nemad ei peaks täitma oma poliitilised kohustused?
Esko Seppänen
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FI) Härra president, volinik, taaskord on käes see aeg aastast, kui kontrollikoda annab negatiivse hinnangu eelmise aasta kulutuste seaduslikkusele ja asjakohasusele. Kevadel on parlamendil aeg kinnitada asjaomaste osapoolte eelarve täitmise aruanded olenemata negatiivsest avaldusest. Vähemalt on olnud nii viimastel aastatel, välja arvatud ühel aastal, kui toimusid valimised.
Ma sooviksin teie tähelepanu juhtida joonistele V ja VI kontrollikoja aruande lisas, mille järgi on arvutatud liikmesriikide osamaksud. Liikmesriikide maksud, sealhulgas need, mis on kehtestatud kaupade veole teistesse liikmesriikidesse, on lisatud tavapärastele omavahenditele. See annab eksitava pildi tegelikust osamaksust, mille mõned liikmesriigid kandnud on, eelkõige Holland ja Belgia, seda eriti kui võetakse arvesse põhjendamatult suurt 25% tariifistikku.
Samuti on raske nõustuda arvutamismeetodiga, mis ilmselt pärineb komisjonilt ja ei võta liidu kulutustes arvesse halduskulusid selles kontekstis. Auditi tulemused ei räägi üheselt ja selgelt kogu tõde vahendite kasutamise kohta, seega sisaldavad need ka poliitilisi elemente. Hea märk on see, et riiki, kes ei ole põllumajanduskulutuste suhtes nõuetekohaselt kohaldanud haldus- ja kontrollisüsteemi, nimetatakse nimepidi, teisisõnu Kreeka. Näiteid põllumajandusmaksete väärkasutamise kohta, mida kontrollikoja president oma ettekandes nimetas, on vaja parandada. Probleemid ei hõlmanud mitte ainult golfiklubisid, volinik Kallas.
Heaks näiteks audiitorite soovituste positiivse mõju kohta on tähelepanu, mida pööratakse parlamendiliikmete abide tasustamisele. Läbivaadatud eeskirjad on lihtsalt liiga ranged, kuid parem see kui hooletuse lubamine.
(Aplaus)
Nils Lundgren
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (SV) Härra president, nii et kolmeteistkümnendat aastat järjest on kontrollikoda tagasi lükanud ELi eelarve täitmise. Miks on see juhtunud? Kas ELi poliitikud, bürokraadid ja kodanikud on kurikuulsad petturid? Muidugi mitte! Probleemiks on see, et EL tahab üksikasjalikult reguleerida seda, mis toimub 23 riigiga ning poole miljardi elanikuga alal. Just see avab ukse pettusele, väärkasutusele ja vigadele. Kogu organisatsiooni on vaja läbinisti uuendada. Selleks on kaks võimalust.
Esiteks, me peame liikuma ebanormaalselt üksikasjalikult reguleerimiselt süsteemide juurde, mille puhul vaesed liikmesriigid saavad abi ilma üksikasjalike säteteta selle kohta, kuidas seda abi tuleb kasutada. Teiseks, me peame tagama, et süüdlased tuvastatakse. See omakorda nõuab maksimaalset läbipaistvust, et näpuga näitajaid käsitletaks kangelastena ja mitte reeturitena, ning et ajakirjanikud oleksid teretulnud kontrollima ELi juhtimist. Ühtegi neist kolmest nõudmisest tegelikult ei täideta. Asjakohaseks näiteks on ajakirjanik Hans-Martin Tillacki saatus. Ta tuvastas Eurostatis pettuse, kuid OLAF esitas hoopis tema vastu süüdistused. Ta kaotas kohtuasja Belgia kohtusüsteemis ja Euroopa Kohtus, kuid Euroopa inimõiguste kohus on ta nüüd süütuks tunnistanud. ELi roll selles kurvas loos näitab, kui kaugele me peame minema, kui me tahame muuta selle kui bürokraatliku organi olemust. Kas selleks jätkub tahet? Ma kahtlen selles.
Hans-Peter Martin
(DE) Härra despootlik president, õigusriik, demokraatia ja võrdsuse põhimõttel rajanev kontroll oleksid kaitsevalliks despootluse vastu, kuid just need asjad siin puuduvad.
See kontrollikoja aastaaruanne võib siiski veidi abiks olla ja võib veel mõned asjad korda seada. Ma viitan taaskord konkreetselt tõsiasjadele, mis teie vastutuse all, härra Weber, on tänuväärselt lõpuks ometi ära märgitud punktides 10.9 kuni 10.12 kaasa arvatud. Need annavad Euroopa Parlamendile näppude pihta. Oma aruande selles osas märgib kontrollikoda, et parlamendi kontroll oma liikmete kulutuste üle on äärmiselt ebapiisav ning toob ära terve nimekirja puudustest. Mis on praktilised tagajärjed? See tähendab, härra president, härra peasekretär, et ebasoovitavad isikud tuuakse välja, härra Herbert Bösch, et OLAFile esitatakse argpükslik raport ja seejärel, pärast aastatepikkust uurimist, selgub, et midagi ei toimunudki - ei mingit pettust, üldse mitte midagi. Kuid siin, kus tõesti oli midagi leida - ja te ise, härra Weber, ütlesite, et ainult 22% kõigist kulutustest oli nõuetekohaselt esitatud - ei vaadanud keegi. Ja see on despootlik käitumine.
Inimesed siin kojas, sealhulgas president ja peasekretär härra Rømer, teavad, et vähemalt 80 miljonit eurot liikmete kulutustest ei ole nõuetekohase materjaliga tõendatud. Miks seda ei uurita? Miks ei võeta asjakohaseid samme? Miks lükatakse tõsiseid tähtaegu jätkuvalt edasi? Asjad, mis siin toimuvad - ja lubage mul väljendada oma tänu kontrollikojale nendele osutamise eest - viivad despootliku süsteemini ja selle organini siin, mida ei saa tõsiselt parlamendiks nimetada. Ja siis need, kes on vastutavad, ajavad vastu. See ei saa jätkuda.
Ma esitan parlamendile ja teile kontrollikojas järgneva palve: palun uurige neid juhtumeid üksikasjalikult ja leidke lahendus. On tõsiasi, et suur osa pettust peitub jäämäe all.
Herbert Bösch
(DE) Härra president, ma olen õppinud taluma härra Martinilt paljutki siin majas, kuid ma pean protesteerima määratluse vastu argpükslik raport. Ma oleksin väga tänulik, kui selle punkti osas oleks asjad selged, sest ma usun, et härra Martin on viiimane, kellel on õigus selliseid süüdistusi esitada.
Alexander Stubb
Härra president, ma kavatsesin öelda oma kõne lõpus, et eelarve täitmise kinnitus on suurepärane Euroopa-vastase propaganda allikas, aga kuna seda ütles just härra Hans-Peter Martin, ütlen ma seda hoopis alustuseks, ning ma väljendan heameelt härra Böschi sekkumise üle.
Sooviksin tuua välja kolm punkti. Esimene punkt on üldine, millega ma sooviksin õnnitleda kontrollikoda tema aruande eest. Et kõnealune aruanne on parem kui eelmise aasta aruanne, peaksime õnnitlema ka komisjoni. Mulle meeldib valgusfoori süsteem. Lihtsa parlamendiliikme jaoks nagu mina annab see päris hea ülevaate sellest, mis on hästi ja mis on halvasti. Sellele vaatamata on meil Euroopa Parlamendis nagu alati kolm võimalust. Esimene on nõustumine ja komisjonile heakskiidu andmine, teine on viivitamine ning kolmas tagasilükkamine. Meil tuleb seda iga arutelu alguses meeles pidada.
Minu teine punkt käsitleb poliitikavaldkondi, esiteks ühist põllumajanduspoliitikat. Avaldan sellega seoses heameelt. Nagu paljud on märganud, tundub ainsana probleeme olevat Kreekaga. Golfiväljaku probleem, nagu juba öeldi, ei ole tegelik probleem. Meedia on selle üle tähtsustanud. Ma ei ütle seda üksnes sellepärast, et ma olen mänginud Soome rahvuslikus golfimeeskonnas, ning mul puudub selle vastu isiklik huvi!
Teine valdkond on struktuuripoliitika, millega on seotud hinnanguline 12% veamäär. Seda võib parandada. On ka nn täitmata kulukohustused, mis ulatuvad 10 miljardi euroni. Komisjon peab kõnealuses valdkonnas tõsist tööd tegema.
Minu kolmas ja viimane punkt käsitleb asjaolu, et eelarve täitmise kinnitamismenetlus lihtsustab Euroopa-vastase propaganda tegemist, nagu me just tõestasime, ning ka seda, et kõnealune aruanne sisaldab tõepoolest mõningaid halbu uudiseid selle kohta, et kõik ei ole korras ning arenguruumi veel on. Siiski on hea kuulda, et paranemine on juba toimunud. Meil on usaldusväärne raamatupidamisarvestus ja areng on toimunud ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas. Komisjoni tuleks samuti õnnitleda rohelise tule saamise puhul oma haldusala eest.
Seega kutsuksin ma üles olulisele, kuid konstruktiivsele arutelule eelarve täitmise kinnitamismenetluse üle lootuses, et positiivne kinnitav avaldus saadakse 2009. aastal.
Dan Jørgensen   -
(DA) Härra president, ma sooviksin samuti alustada kontrollikoja tänamisega suurepärase aruande ja hea ettekande eest täna siin. On selge, et see on uskumatult kasulik vahend meie töös tagamaks, et ELi kodanike raha hallatakse hästi ja seaduslikul ning asjakohasel moel. Kahjuks on aruande üldine järeldus mitterahuldav. Selge on, et kui ei ole olnud võimalik esitada positiivset auditiaruannet 13 järjestikusel aastal, on põhjust sügavaks, sügavaks kriitikaks. Kahjuks näitab see, et maksumaksjate raha üle puudub kontroll, ning kahjuks näitab see, et siin parlamendis koos komisjoni ja liikmesriikidega seisab meie ees ulatuslik ülesanne. Me peame asju paremini tegema. Asju tuleb paremini teha.
Eelarvekontrollikomisjonis on praegu käimas iga-aastane protsess - see tähendab, et me konsulteerime asjaomaste volinikega ja vaatame põhjalikult läbi dokumendid, mis nüüd meie käsutuses on. Alles siis, kui me oleme selle menetlusega lõpule jõudnud, saame me öelda, mis ulatuses saame me teha seda, mida tehniliselt tuntakse eelarve täitmise kinnitamise nime all - teiste sõnadega, mis ulatuses me kiidame heaks 2006. aasta raamatupidamisaruande ja eelarve täitmise. Selle kasuks räägivad mõned asjaolud: mõnes valdkonnas on tehtud edusamme. Siiski esineb kahjuks ka mõningast väga, väga tõsist kriitikat, ning seega väga tõsiseid vastuväiteid 2006. aasta raamatupidamisaruande heakskiitmisele.
Lubage mul alustada positiivsete asjaoludega. Õnneks on olukord selline, et põllumajandussektoris lähevad asjad väga hästi, nagu teised liikmed maininud on ja nagu nii kontrollikoda kui ka härra Kallas oma ettekandes ütlesid. Süsteem, mida tuntakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemina, on osutunud toimivaks. Tuleb ära märkida, et neis valdkondades, kus seda rakendati, on hea finantskontroll. Me võime kodanikele silma vaadates öelda, et raha, mille nad maksudena maksnud on, hallatakse hästi ja asjakohaselt. Kreeka puhul, kus seda süsteemi nõuetekohaselt rakendatud ei ole, on minu arvates komisjon käitunud vastutustundlikult öeldes, et ta peatab maksed. See on hea ja positiivne. Ka teadusuuringute valdkonnas on piisavalt põhjust olla positiivne. See on peaaegu nagu õpikunäide. Viimase aasta jooksul oleme me tõesti välja toonud mõningast kriitikat, mida volinik Potočnik arvesse on võtnud, ja loomulikult on see viis, kuidas me töötame. See on tõepoolest väga hea, et me ei ole siin liialt populistlikud, nagu mõned parlamendiliikmed tahaksid. Me ei ole siin selleks, et anda tööd ELi vastastele - me oleme siin selleks, et tõsta esile punkte, mis väärivad kriitikat, ning tulla välja heade ja konstruktiivsete ettepanekutega lahenduste jaoks.
Kõigele lisaks esineb tohutuid probleeme seoses struktuurifondidega. Meile ei ole antud selgitust 12% kohta, mida te mainisite, härra Kallas. On võimalik, et sellele leidub selgitus. Ometi ei ole me sellist selgitust saanud. Kahjuks võime me lisaks näha, et see on loomulikult mitterahuldav, et kontrollisüsteemid tembeldatakse ebatõhusateks kõigi kontrollikoja poolt uuritud juhtude puhul. Samuti peame me möönma, et puudub kontroll välispoliitika suhtes seoses selle 1 miljardi euroga, mida kasutatakse ühiselt koos teiste institutsioonidega rahvusvaheliste trustide rahaliste vahenditena. Kokkuvõtteks ütlen ma, et olemas peavad olema mõned väga selged vastused. Kui me soovitame eelarve täitmisele kinnituse andmist, peavad meil olema võtta mõned väga head selgitused.
Helga Trüpel
(DE) Härra president, volinik Kallas, daamid ja härrad, meie, rohelised, kiidame kontrollikoja tööd. Me vajame selles esitatud teavet, kuid meil on kahju, et paljudes tegevusvaldkondades ei ole aastaid paremuse poole liigutud, sest need järeldused annavad Euroopa Liidule halva kuulsuse. Me ei soovi, et meile enam kauem midagi pähe määritakse; me tahame lõppude lõpuks tõhusust.
Härra Kallas on täna esitanud küllaltki järeleandliku numbri, kuid kui kontrollikoja aruande sisu avalikustati, nimetas ta seda liiga karmiks ja ründas lisaks liikmesriike. See ei olnud komisjoni poolt tark tegu, kuna tal lasub poliitiline vastutus ning me ootame, et komisjon seda järgib ja tagab, et parandused lõpuks teoks saavad.
Meil rohelistel on tõsiseid kahtlusi selle osas, kas me saame 2006. aasta eelarve täitmise heaks kiita ning sellel, mida me just kuulsime, võivad vabalt olla poliitilised tagajärjed ka teatud volinike jaoks. Sellepärast nõuame me tungivalt, et komisjon muudaks oma eelarvemenetlusi ja hakkaks tegema olulisi parandusi.
Jeffrey Titford
Härra president, me oleme jõudnud kuraditosinani! 13 aastat ei ole raamatupidamisarvestusi heaks kiidetud. Vaja ei ole uusi audiitoreid, vaid uut maksesüsteemi. Mind üllatab alati, kui palju poliitikuid selles kojas ja Westminsteris on puhta südametunnistusega valmistunud jätkama mitte üksnes ELi raamatupidamise halva olukorra talumist, vaid ka ELile antud maksumaksjate raha suurendamist. Nagu tavaliselt, esitatakse meile seoses ebapädevuse ja silma kinni pigistamisega samad vabandused ning põhiline on liikmesriikide süüdistamine, kuid see ei muuda süüd väiksemaks.
Kuidas saab Euroopa Komisjon raha liikmesriikidele üle anda, ilma et ta näeks dokumente, mis kinnitavad, kuidas ja mille peale raha on kulutatud? Ma ei kujuta ette ühtegi teist professionaalset organisatsiooni, mis lubaks juhtuda millelgi niisugusel ja nii pika aja jooksul. Kui liikmesriigid ei ole valmis vajalikke dokumente (kättesaamistõendeid ja tšekke) esitama, tuleb rahakraan kinni keerata. Tegelikult tuleks kraan mõlemast otsast kinni keerata. Kui EL ei ole valmis oma majas korda looma, peaksid Westminsteri poliitikud lõpetama maksumaksjate raha kallamise ELi ämbrisse, millel paistab endiselt olevat rohkem auke kui sõelal.
Jana Bobošíková
(CS) Daamid ja härrad, me oleme talunud äärmiselt murettekitavat ja vastuvõetamatut olukorda juba 13 aastat. Komisjon ja liikmesriigid haldavad maksumaksjate raha halvasti ja ebaseaduslikult. Euroopa Kontrollikoja aruanne näitab selgelt, et komisjon ja liikmesriigid tegutsevad hooletult ja ei ole läbinisti kursis eelarvekulutusi käsitlevate eeskirjadega.
Nüüd kahtlustatakse veel lisaks katseid väärkasutada liidu eelarvest tulevat raha. Täiesti vastupidiselt komisjoni määrustele ja üksikute liikmesriikide seadustele ei korraldata avalikke pakkumismenetlusi, taotletakse mittenõuetekohaste kulude katmist, raha saajad ei suuda tõendada püsikulude või tööjõukulude seaduslikkust ning ka kontrollid veavad alt.
Daamid ja härrad, kui kodanikud, kelle raha me nii häbitult raiskame, juhiksid omaenda firmasid ja majapidamisi sellisel moel, oleks Euroopa Liit täis ühiskonnast tõrjutud, kodutuid inimesi. Nüüd palun ma komisjonil ja nõukogul end kokku võtta ja hakata suhtuma maksumaksjate rahasse nagu oleks see nende enda oma. See on ainsaks viisiks, kuidas me saame tugevdada usaldust Euroopa integratsiooni protsessi vastu.
Gabriele Stauner
(DE) Härra president, härra Weber, daamid ja härrad, auditeerijate aruanded on alati huvitavad ja tähtsad. See käib eriti Euroopa kohta, kuna Euroopa rahaliste vahendite range ja tõhus kasutamine pakub üldsusele alati kõrgendatud huvi.
Aruanne keskendub õigusega kõige teravamalt rahaliste vahendite kasutamisele liikmesriikides. Eelkõige seoses struktuurifondidega on seal kindlasti veel palju ära teha. See aga ei peaks meie tähelepanu kõrvale juhtima meie endi institutsioonide kulutamistavadelt, seda eriti komisjoni ja nõukogu puhul. Just otse hallatavate kulutuste vallas on komisjonil kõige enam ruumi parandustele. Lühidalt öeldes ei ole komisjon mitte üksnes lepingute täitmise valvaja - ta peab lisaks olema korraliku finantsjuhtimise eeskuju. Kui ma vaatan nihet põllumajanduspoliitikas, alates toetustest ja ulatudes kuni maastiku säilitamise edendamiseni, imestan ma tõesti, kas siin ei ole mitte eesmärgiks ratsaspordiklubide ja golfiklubide toetamine. Selline eesmärk ei ole kooskõlas põllumajandustoetuse tegeliku eesmärgiga.
Hoonestuspoliitika annab kontrollikojale jätkuvalt piisavalt mõtlemisainet, olgu selleks Euroopa Kohtu hoone laiendamine Luxembourgis või nõukogu ja parlamendi hooned Brüsselis. Euroopa Kohus järgib õigustatult ühtset lähenemisviisi ebamugavate tõdede päevavalgele toomisega, eriti neil juhtudel, kui pakkumismenetlused on olnud puudulikud või neid pole üldse korraldatud. See ei saa kindlasti õige olla, et Euroopa Kohus peab arvele alla kirjutama, kuid ei osale lepingute koostamises ja nende alusel pakkumismenetluste korraldamises.
Lubage mul kasutada võimalust meenutada komisjonile tema vastust minu 2. augusti kirjalikult vastatavale küsimusele selle kohta. See lihtsalt jätab halva üldmulje, kui ELi iga väikese haldusüksuse kohalik ametiasutus peab korraldama ELi ülese pakkumismenetluse enne kui ta saab mis tahes lepingu sõlmida, mis on väärt enam kui 200 000 eurot, samas kui Euroopa institutsioonid ise võivad mugavalt pakkumismenetlused ära jätta lepingute puhul, mis on väärt miljoneid. Meie kodanikud ei saa sellest aru.
Samuti sooviksin pöörduda Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee poole, kuna mõlemad peavad samuti esitama meie nõutud aruande. Lubage mul lisaks paluda nõukogul tagada, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika tegevuskulude kasvu ei veeretata halduskulude eelarvereale.
Paulo Casaca
(PT) Härra president, ma sooviksin alustada kontrollikoja ja eriti selle presidendi, Hubert Weberi, õnnitlemisega, kelle ametiaeg hakkab lõppema ja kellega meil, sotsialistidel ja eelarvekontrollikomisjonil, on olnud suurepärane koostöö. Tahan teda töö eest sügavalt tänada ja eriti tahan esile tõsta tööd, mida kontrollikoda on paljude konkreetsete küsimuste kallal teinud, näiteks aidanud muuta selgemaks Euroopa Liidu eksporditoetuste poliitikat.
Ma sooviksin öelda, et olen väga mures Euroopa Liidu välisabi eelarve pärast. Suure osa 5 miljardist eurost, mis me 2006. aastal kulutasime, nimelt ligi 1 miljard eurot, kulutasid mitmepoolsed fondid. Sellele lisaks kulutasid suure osa muudest vahenditest teatud rahvusvahelised organisatsioonid, mida rahastab Euroopa Komisjon - ma sooviksin teada, mis alusel ja kas see oli lubatud, seaduslik ja läbipaistev. Kuigi me eelmisel aastal juba palusime üksikasjalikke numbreid ja selgitusi, jätkab komisjon finantsmääruse peale sülitamist ja ei ole meile ikka veel edastanud raportit selle kohta, kuidas Euroopa raha paljudes kesk- ja idapoolsetes riikides kulutatakse.
Samal ajal keeldub Euroopa Komisjon meid kuulamast, kui me ütleme, et Euroopa Ülesehitusamet on keskseks mehhanismiks selle tagamisel, et Euroopa kohalolek Lääne-Balkanil märgatav oleks, tagades Euroopa poliitilise juhtrolli ja nõuetekohase ning tõhusa finantsjuhtimise. Ta tahab selle nüüd hoopis sulgeda, kuigi see on hetkel ainsaks olemasolevaks töövahendiks, mis meie arvates on tõhus olukordades, mis on kõike muud kui läbipaistvad. See on vastuvõetamatu ja ma sooviksin öelda eelkõige asepresident Kallasele, et ta ei saa sellele lihtsalt selga pöörata ning et eelarve täitmise kinnitamismenetluse käigus kavatseme me üksikasjalikult kontrollida kõike selles eelarves, sealhulgas kõiki organisatsioone, kes ei kasuta rahalisi vahendeid läbipaistval viisil.
Sylwester Chruszcz
(PL) Härra president, liikmesriikides ELi rahaliste vahendite auditeerimine ja kontroll on põhiliseks tingimuseks ühenduse eelarvevahendite tõhusale ja läbipaistvale haldamisele. Komisjoni viimased ettepanekud on aga murettekitavad, kuna need võivad tõsiselt mõjutada ELi rahaliste vahendite saajaid. Komisjon soovib muuta menetlused rangemaks ja kehtestada karistused pakkumismenetluste vigade eest, tihti ilma objektiivsete põhjusteta.
Ma osutan dokumendile pealkirjaga "Struktuurifondid: suunised põhimõtete, kriteeriumide ja suunavate skaalade kohta, mida komisjoni talitused rakendavad finantskorrektsioonide kindlaksmääramisel”. ELi ettepanek karistuste kehtestamise kohta on eriti ähvardav kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. Me ei saa lubada olukorda, kus, nagu liikmesriigid juba osutanud on, rahastab EL golfiradasid viieteistkümnes vanas liikmesriigis, luues samas sanktsiooni- ja trahvisüsteemi, mis on suunatud vähem arenenud Euroopa riikide vastu, sealhulgas Poola vastu.
Ingeborg Gräßle
(DE) Härra president, kontrollikoja president ja liikmed, volinik, daamid ja härrad, me soovime väljendada kontrollikojale oma siirast tänu paremini koostatud aruande eest ning me palume teil seda teed jätkata. Me ei ole veel võimalusi ammendanud, sest mida laiahaardelisemad on aruanded, seda rohkem need meid aitavad ja seda rohkem aitavad need komisjonil kõigile teie järeldustele reageerida. Nii et palun jätkake samas vaimus. Me oleme väga rahul sellega, mis me siiani saanud oleme.
Samuti õnnitleme komisjoni. See, mis põllumajanduse valdkonnas saavutatud on, on tõeliseks verstapostiks ja see näitab, et aastatepikkune raske töö tõepoolest annab tulemusi.
Nüüd jõuame me struktuurifondide juurde. Fakt on see, et me peame asjad ka selles valdkonnas korda saama ja jõudma vähemalt lähedale põllumajanduses saavutatud tasemele. Me oleme valmis alustama vajalikke arutelusid. Me ei taotle võimatut. Sellepärast räägime vastuvõetavast riskist. Me oleme komisjoni probleemidest teadlikud, kuid teame ka, et meie ainsaks edasiliikumisvõimaluseks on komisjoni toetamine. Teil on seega struktuurifondide nõuete alal parlamendi ja eelarvekontrollikomisjoni toetus, volinik Kallas. Me innustame teid tugevalt tegema märgatavaid edusamme selles vallas. Me peame edasi liikuma.
Kurvastuseks ei ole meil nõukogust kedagi, kelle poole pöörduda. Ometi anname nõukogule järgmisel parimal võimalusel ülesande kätte. Me ei saa sedasi jätkata. Me ei saa siin järgmisel aastal kohtuda ja jõuda samadele järeldustele. Me oleme ennast juba piisavalt kaua naerualuseks teinud.
Lõpetuseks paar sõna parlamendi eelarve kohta: mida parlamendiliikmed teistelt eeldavad, peavad nad loomulikult ka endalt nõudma. Ma soovin tänada kontrollikoda selle eest, et ta võimaldab meil jätkata parlamendi 2006. aasta eelarvega, mis puutub eraldistesse liikmete assistentidele. Vahepeal on reguleeritud ja lahendatud 2006. aastal märgitud tõendavate dokumentide probleem assistentide eraldiste kohta kõigil juhtudel, välja arvatud kuus parlamendiliiget. See on sõnum, president Pöttering, mille me peame edastama ka Euroopa maksumaksjatele. Me oleme huvitatud vanade juhtumite lahendamisest ja teeme seda koos parlamendi sekretariaadiga. Me leiame lahenduse ja lahendus ei erine sellest, mida me teistelt ootame.
Francesco Musotto
(IT) Härra president, daamid ja härrad, ma sooviksin esiteks rõhutada kontrollikoja väga positiivset suhtumist ja väärtuslikku tööd ja eelkõige juhtida tähelepanu numbritele, mis me oleme seoses 2006. aasta aruandega saanud.
Ühenduse rahaliste vahendite kasutamises on toimunud paranemine. Käesoleval aastal on kontrollikoda hinnanud rahalistest vahenditest 40% kulutamist positiivseks, võrreldes 30% eelmisel aastal. Positiivne areng, milles me võime kindlad olla, isegi kui rahalisi vahendeid ei kasutata kaugeltki täielikult, on see, et igal aastal toimub liikumine paremuse suunas. Aastaid tagasi andis kontrollikoda rohelise tule ainult 6% kogukulutustest.
Seetõttu on huvitav märkida, et enamik ilmnenud probleeme on suuresti tingitud nõuetele mittevastavusega ja mitte pettusega. Kõige sagedasemad vealiigid on dokumentide puudumine, abikõlblikkuse kriteeriumi mittetäitmine, ebatäpsed avaldused ja menetluste mittetäitmine. Formaalsuste täitmine on ilmselge probleem.
Uus finantsmäärus on samm edasi lihtsama ja läbipaistvama juhtimise suunas. Otse riikide või piirkondlike omavalitsuste poolt juhitud rahaliste vahendite, mis moodustavad ligi 80% ühenduse eelarvest, kohustuslik avaldamine on eriliselt tähtis.
Palju on veel ära teha formaalsuste määratlemises, pidades silmas rahaliste vahendite eraldamist käsitlevate sätete lihtsustamist. See võimaldaks vähendada oluliselt nõuetele mittevastavusi, eriti väikeste saajate osas, kellest paljudel puuduvad nõutud menetluste läbiviimiseks vajalikud vahendid.
Lõpetuseks, Euroopa finantskontrollisüsteemi võtmekohaks on jätkuvalt tagasimaksete probleem. Kui tagasimaksetega seotud tööd tahetakse lihtsustada, on kontrollikojale, parlamendile ja komisjonile vaja üksikasjalikumat teavet ja andmeid, ning vaja on kehtestada siduvamaid õigusakte, nagu tagatiste ja täitmise garantiide süsteemid.
Kuigi kontrollikoja aastaaruandes esitatud tulemused näitavad mõningast paranemist, ütleksin lõpetuseks, et peamiseks väljakutseks on jätkuvalt menetluste lihtsustamine ja riikide koostöö parandamine kontrollijärgus.
Richard James Ashworth
Härra juhataja, kõigepealt sooviksin ma tänada härra Weberit ja kontrollikoda käesoleva aasta kohta koostatud aruande eest, mida ma lugesin suurima huviga. Olen sageli rõhutanud, kui kahetsusväärne on, et audiitorid ei määra nõuetekohaselt kindlaks valdkondi, kus paranemine on hädavajalik. Kui nad seda teeksid, annaks see käesoleva parlamendikoosseisu liikmetele vajalikku teavet, et suunata oma jõupingutused paremini positiivse kinnitava avalduse saamiseks.
Sellest hoolimata on täielikult selge, et kõige ulatuslikum probleem, millega tuleb tegeleda, on asjaolu, et 80% või rohkem Euroopa Liidu tehingutest tehakse ühiste halduslepingute alusel liikmesriikides ja tavaliselt teevad seda ametid. Sellega ei taha ma öelda, et 80% tehingutest teevad ametid, vaid et ametites puudub aruandekohustus seoses rahaga, millega nad Euroopa Liidu nimel ümber käivad. Tuleb avaldada tunnustust eelarvekomisjonile ja eelarvekontrollikomisjonile selle eest, et nad kõnealust puudust tunnistasid ja sundisid lisama institutsioonidevahelisse kokkuleppesse 2006. aastal artiklit 44. Ma tahaksin meelde tuletada, et kõnealuses artiklis nõutakse liikmesriikidelt ise-sertifitseerimist tehingute ja raha puhul, millega nad ümber on käinud.
See oli positiivne samm, kuid tol ajal väike, kuna kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ei tehtud tegelikke edusamme. Seetõttu on mõistlik kinnitada, et isegi kui praegu on edusamme tehtud, ei ole meil tõenäoliselt enne 2012. aastat võimalik saada positiivset kinnitavat avaldust, mis tähendab, et me ei ole seda saanud 18 aastat.
Nõukogu ja komisjon peavad aru saama, et sellega ei saa leppida. Nad peavad mõistma, et iga-aastane positiivse kinnitava avalduse saamise ebaõnnestumine kahjustab tõsiselt käesolevat parlamendikoosseisu. On tulnud aeg, et käesolevasse parlamendikoosseisu valitud liikmed avaldaksid nii nõukogule kui komisjonile survet, et nad pööraksid kõnealuse olulise ülesande täitmisele suuremat tähelepanu. Mina ei ole muuhulgas hääletanud kunagi raamatupidamisarvestuse vastutusest vabastava kinnituse poolt. Ma keeldun seda jätkuvalt tegemast, kuni nõukogu ja komisjon ei pööra kõnealusele probleemile rohkem tähelepanu.
Hubert Weber
kontrollikoja president. - (DE) Härra juhataja, lubage mul kõigepealt edastada oma siiras tänu paljude heade sõnade eest, mis kontrollikoja, selle aruande ja ettekande kohta öeldud on. Ma pean neid kommentaare väga oluliseks ja annan need Luxembourgis hea meelega edasi. Ma usun, et need on samuti väga tugevaks motivaatoriks meie töötajatele. Lisaks oli mul hea meel väga sagedaste viidete üle uutele abisaajatele ühises põllumajanduspoliitikas. Siiski usun, et mul on võimalus seada mõned asjad korda, nagu härra Staes mult otsesõnu palus.
Pean alustama väikese taustainfoga. Ühtne otsemaksete kava on oma olemuselt midagi, mida kontrollikoda algusest peale tervitas. See lihtsustab asju märgatavalt ja me näeme selle mõjusid. Koos ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga on see tinginud vigade esinemissageduse järsu languse. Kuid alati kui luuakse uusi eeskirju, on loomulikult ka võimalus, et neid ei järgita. Peaksime samuti vaatlema kogu valdkonda, mitte keskenduma ainuüksi ühele nähtusele, nagu kümne kuu reegli mittejärgimine ja sellest tulenevad suured rahalised kaotused.
Peame ka loomulikult meeles pidama, et reeglid on sõnastatud väga üldiselt ja palju jäetakse liikmesriikide otsustada. See on tinginud teatud nähtused. Kindel on, et esinevad kõrvalmõjudeks nimetatavad asjad, millel võib küll olla vähem oluline rahaline mõju, kuid mis on vast endale tõmmanud suuremat avalikkuse tähelepanu. Samuti tuleb märkida, et põllumajandustegevuse üldine määratlus on väga laiapiiriline. Täna piisab sellest, kui maatükki hallatakse kooskõlas heade põllumajanduslike ja keskkondlike tavadega. Piisab sellest, kui lihtsalt niidetakse muru ja küsitakse toetust. Me tahame seda asjaolu rõhutada, et selle kohta järele pärida. Meil on kokku 700 juhtumit ja seega ei saa ma praegusel hetkel öelda, kas kõik need juhtumid omavad õiguslikku mõju, kuna igaühte neist peab uurima tulemuste seisukohast. On ütlematagi selge, et kui golfiklubi saadud toetus katab ka golfiraja ala, ei oleks niisugune olukord kindlasti mitte seaduslik. Nagu ma aga ütlesin, peame neid asju uurima üksikute juhtumite kaupa ja komisjonil palutakse sama teha.
Samuti aga juhtisin ma tähelepanu sellele, et arvestama pidi ka muude teguritega. Dünaamilise mudeli kasutuselevõtt tähendab seda, et aset leiab ümberjaotamine maa haldajatelt - talunikelt - maa omanikele. Mul on väga hea meel, et meid on lisaks kutsutud üles kommenteerima poliitika mõjusid.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Härra juhataja, ma tahaksin tänada austusväärseid liikmeid nende märkuste eest. Peamist probleemi ehk struktuurifondide paremat valitsemist arutatakse üksikasjalikult 18. detsembril eelarvekontrollikomisjoni kuulamistel. Kuulamistele järgnevad jaanuaris ulatuslikud kuulamised, mis käsitlevad üldist valitsemist ja sisekontrollisüsteeme.
Tänan teid veel kord märkuste eest. Komisjon on valmis vastama kõigile teie küsimustele üksikasjalikumalt kuulamiste ajal.
Juhataja
Sellega on arutelu käesoleva päevakorrapunkti üle lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Mairead McGuinness  
kirjalikult. - Ma tervitan Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta aruannet, milles tuvastatakse teretulnud parandused, eriti seoses põllumajanduskuludega. Leitud vead on seotud peamiselt nii liikmesriikide kui komisjoni sisekontrollisüsteemide puudustega.
Positiivne areng põllumajanduskulude osas rõhutab ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) ning hiljuti kehtestatud ühtse otsemaksete kavaga seotud nõude- ja maksemenetluste lihtsustamise tõhusust.
Põllumajanduse puhul tervikuna (49,8 miljardit 2006. aastal) leidis kontrollikoda vigade hinnangulise üldise taseme märgatava vähenemise.
Kontrollikoda märgib, et ühtsel otsemaksete kaval on kõrvalmõjusid, näiteks toetusõiguste andmine maaomanikele, kes ei ole eelnevalt põllumajandusega tegelenud, mille tulemusena võetakse suur osa ELi abist ära põllumajandustootjatelt ja maaomanikelt.
Ma ei ole selle üldise väitega nõus, kuna ühtseid otsemakseid makstakse aktiivsetele tootjatele, MITTE maaomanikele.
Kontrollikoda eksib, öeldes, et golfiklubid saavad otsemakseid. Kui nad seda saavad, ei ole see õige, sest makseid võib teha üksnes aktiivsetele tootjatele, kes peavad talu ja hoiavad maad heas põllumajanduslikus seisukorras. Golfiväljakud ei kvalifitseeru.
