Tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspekti piekrastes reģionos (īss izklāsts)
Priekšsēdētājs
- Nākamais punkts ir Madeira kundzes Reģionālās attīstības komitejas vārdā sniegtā ziņojuma par tūrisma ietekmes reģionālās attīstības aspektiem piekrastes reģionos īss izklāsts.
Jamila Madeira
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, man ir ļoti patīkami atrasties šeit jūsu priekšā un skaidrot, ko katrs ir veicis. strādājot pie šī patstāvīgā ziņojuma. Pēc manām domām un pēc visu domām, kori palīdzēja attīstīt šo ziņojumu, ir skaidrs, ka mēs esam padarījuši savu darbu. Man jāizsaka pateicība ikvienam, sevišķi ēnu referentiem no dažādām politiskajām grupām, kas tik ļoti centās panākt kompromisus ar nākotni; reģionālās attīstības personālam, kas vienmēr ir gatavs palīdzēt, īpaši Miguel Tell Cremades un Elisa Daffarra; Eiropas Parlamenta Sociālistu grupas personālam, Lila un Petrus, un arī Eiropas Komisijai. Pēdējā, ko kā parasti pārstāvēja dažādie ģenerāldirektorāti, kas šādā plaša apjoma ziņojumā tiek iesaistīti, pastāvīgi un cieši pārraudzīja mūsu darbu un pielika ievērojamas pūles, lai nodrošinātu veiksmīgu iznākumu. Man jāizsaka sirsnīga pateicība arī visam manam birojam, sevišķi Joana Benzinho par piekrastes reģionu un tūrisma saskaņotāku un strukturētāku attīstību Eiropas Savienībā.
Eiropas Savienības 27 dalībvalstu piekrastes līnija ir vairāk nekā 89 000 km gara. Tā piedāvā sevišķi plašu, neatkārtojami savdabīgu daudzveidību, kas atkarībā no atrašanās vietas izceļas ar kosmopolītismu, piemēram, tādās pilsētās kā Lisabona, Kopenhāgena vai Stokholma, vai ar nomalēm un attāliem reģioniem raksturīgajām grūtībām, piemēram, tādās vietās kā Algarve, Ligurija, Kanāriju salas vai Madeira, kuras cīnās, lai uzturētu sakaru ar lielākām pilsētām, vai cieš paātrinātas pārtuksnešošanās dēļ. Tā vai citādi ikviens identificējas ar piekrastes un piekrastes reģionu jēdzienu un katru dienu izjūt ar to saistītās priekšrocības vai apgrūtinājumus.
Saskaņā ar pieejamajiem datiem 2010. gadā aptuveni 75 % cilvēces dzīvos piekrastes reģionos. Ņemot vērā to starpā izveidojušās saiknes un attiecības, mēs šos reģionus definējam kā pirmos 50 kilometrus taisnā virzienā no piekrastes uz iekšzemi. Tie ir reģioni, nevis jūras joslas. Tiem pietrūkst integrētā skatījuma, kas tiem izmisīgi vajadzīgs un par ko iestājās arī mūsu priekšteči. Tieši šeit veidojas vesela iedzīvotāju kopiena, kas meklē iespējas un ekonomiskas sinerģijas, un daudzos gadījumos cer, ka tās saistīsies vienīgi ar tūrismu. Tāpēc skaidrā nepieciešamība skatīt tūrisma ietekmi uz piekrastes reģioniem pragmatiski un integrēti pārliecināja mūs un lika mums sākt darbu.
Pašreizējā finanšu krīzē, kuras ietekme uz reālo ekonomiku kļūst arvien grūtāk pārvarama, tūrisms šķiet nozare ar milzīgu potenciālu, kas tieši vai netieši tiek smagi skarta. Tie reģioni, kuri savā attīstībā pilnīgi vai lielā mērā ir atkarīgi no tūrisma, redz, kā viņu uzņēmumi tiek apdraudēti un tos sagaida nenoteiktības pilna nākotne sevišķi tāpēc, ka tūrisms pašlaik nav viena no Eiropas Savienības kompetencēm. Tomēr integrētus pasākumus var pieņemt un tie jāpieņem, un gars, kas caurvij Lisabonas līgumu, atspoguļo šo ideju. Tomēr gaidīt uz līguma stāšanos spēkā, lai tikai tad rīkotos, nozīmētu gaidīt brīdi, kad mēs varēsim raudāt par izlietu ūdeni.
Tūrisms, kāds tas ir šobrīd tajā trauslajā situācijā, kas valda reģionos, kuri ir atkarīgi no tā, prasa no mums tūlītēju un efektīvu rīcību. Tas, ka šie reģioni strukturāli ir atkarīgi no tūrisma kā darbavietu - kaut arī sezonālu - radītāja un intensīva darba devēja, nevar tikt aizmirsts sakarā ar spiedienu uz pilsētu reģioniem un bezdarbu. Šis ziņojums, ko mēs tagad jums izklāstām, bija ļoti vajadzīgs un steidzams jau tad, kad Reģionālās attīstības komiteja nolēma to sagatavot. Tagad Eiropas Komisijai un Eiropadomei tas jāuzskata par prioritāti. Mums jāpiešķir prioritāte neskaitāmajām iniciatīvām, kas iekļautas šajā ziņojumā kopā ar iniciatīvām, ko attīstījušas citas iestādes, kuras tas nešaubīgi atbalsta saskaņā ar pasākumiem, kas iekļauti Komisijas ārkārtas plānā. To vidū man ir jāizceļ Globalizācijas pielāgošanas fonda pārskatīšana, ar kura starpniecību nepārprotami ir jārisina jautājumi, kas saistās ar šo nozari un tās pašlaik izjūtamo ietekmi.
Ir svarīgi nodrošināt jaunu ekonomikas segmentu attīstību šajos piekrastes reģionos, tādējādi nodrošinot to sociālo un vides ilgtspēju un veicinot īstu integrāciju dažādu nozaru politiku starpā, piemēram, tādu kā jūrniecības nozare, transports, enerģētika, jau izvietotie kohēzijas instrumenti, jaunā kvalitātes produkta politika, kas ietverta kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanā, kā par to ziņots Veselības pārskata ziņojumā, un jauni tūrisma produkti šajos piekrastes reģionos, turot prātā to būtisko devumu Eiropas ekonomikā. Atbilstošas kopveseluma pieejas pieņemšanai attiecībā uz šo politiku ir jākļūst par realitāti Eiropas Savienībā tik ātri, cik vien iespējams.
Nobeigumā, priekšsēdētāja kungs, tikai skaidra šo instrumentu integrācija un strauja un efektīva rīcība, kurā iesaistās visas ieinteresētās puses, var garantēt to, ka mums Eiropas Savienībā būs ilgtspējīga tūrisma nozare ar reālu nākotni.
Vladimír Špidla
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlos pateikties referentei Madeira kundzei par ziņojumu un apsveikt viņu par viņas darba kvalitāti un nozīmīgumu: piekrastes reģioni ir ļoti svarīgi ES, jo šajos reģionos koncentrējas ievērojama ekonomiskās aktivitātes daļa.
Ziņojums turklāt sniedz vispusīgu pieeju tūrismam piekrastes reģionos, jo tas ietver tādus jautājumus kā jūras un piekrastes vide, jūras transports, nodarbinātība piekrastes reģionos, atbalsts maziem un vidēja lieluma uzņēmumiem un atbalsts zvejniecībai. Tas apstiprina vajadzību pēc stingras un integrētas jūrniecības politikas Eiropas Savienībai, pie kuras Eiropas Komisija ir strādājusi kopš 2005. gada un kas uzsver sakarus starp reģiona politiku, teritoriālo kohēziju un jūrniecības politiku.
Lai piešķirtu politikai konkrētu formu, Komisija 2007. gada oktobrī pieņēma darbības plānu integrētai jūrniecības politikai, kas pakāpeniski tiek piemērota. Daži no pasākumiem, ko Komisija īsteno pašlaik, ir tieša reakcija uz problēmām un prasībām, kas izteiktas ziņojumā, īpaši šie:
1) pamatojoties uz prasībām par finanšu pilnīgu pārskatāmību, līdz 2009. gada rudenim piekrastes rajoniem tiks izveidota datubāze par dažādiem projektiem, kas saņem atbalstu no dažādiem Kopienas fondiem. Es vēlos pieminēt, ka šīs datubāzes kvalitāte un pilnīgums būs atkarīgs no reģionu gatavības sniegt informāciju;
Starpreģionālās sadarbības stiprināšana piekrastes reģionu tūrismā. Programma INTERREG IVC pieļauj reģionu tīkla izveidi saistībā ar 30 prioritārām tēmām, no kurām 2 ir saistītas ar jūras lietām, tostarp tūrismu. Jūsu zināšanai: ir nācis klajā otrs aicinājums iesniegt priekšlikumus IVC programmā līdz 2009. gada janvāra vidum. Es aicinu piekrastes reģionus iesniegt projektus par tīklu radīšanu ar mērķi nodrošināt labi pārbaudītu procedūru iesniegšanu un īstenošanu piekrastes reģionu sistēmā.
Es ar prieku varu teikt, ka ziņojums skaidri atzīst arī ES kohēzijas politikas labvēlīgo ietekmi uz piekrastes reģionu attīstību. 2007-2013. gada programma piedāvā daudzas reālas iespējas šiem reģioniem un nodrošina pamatnostādnes Eiropas tehniskajam un finanšu atbalstam šo reģionu attīstības plāniem. Pateicoties pašreizējai kohēzijas politikas definīcijai, piekrastes reģioni var investēt savu krasta zonu un salu attīstībā, jo šī politika piešķir prioritāti ieguldījumiem ostās, jūras pētniecībā, no piekrastes avotiem iegūtā enerģijā, jūras mantojumā un, protams, piekrastes tūrismā. Ārpus galvenās sezonas tūrisms it sevišķi var palīdzēt kompensēt sarukušos līmeņus vietējā zvejniecībā, lauksaimniecībā, smagajā rūpniecībā un transportā.
Es vēlos tomēr pieminēt, ka piekrastes reģioniem pašiem ir jāizvēlas vislabākie projekti, lai uzlabotu savu ekonomisko konkurētspēju un atbalstītu ilgtspējīgu tūrismu vietējā līmenī. Es vēlos pieminēt, ka Komisija veic ļoti konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt aktivitāšu sezonālo raksturu tūrisma jomā, tādus kā eksperimentālo projektu "Eiropas izcilākie ceļa mērķi” (EDEN). Viens no šīs iniciatīvas mērķiem ir palīdzēt izveidot regulārāku tūristu skaita plūsmu un virzīt viņus uz netradicionāliem ceļa mērķiem, lai atbalstītu visas Eiropas valstis un reģionus.
Nobeigumā ļaujiet man pateikties referentei par labo darbu, ko viņa ir veikusi ziņojumā, un atzīmēt, ka tūrismam ir pozitīva ietekme uz piekrastes reģioniem ar nosacījumu, ka tas tiek pienācīgi kontrolēts no ilgtspējas viedokļa.
Šajā saistībā man ir prieks pastāstīt jums, ka, pamatojoties uz Madeira kundzes ziņojumā pausto interesi, Komisija varēs organizēt diskusijas par tematiem, kas saistās ar tūrismu piekrastes reģionos sakarā ar konferenci, kas veltīta Eiropas Jūrniecības dienai, kas notiks 2009. gada 19. un 20. maijā. Ļaujiet man izmantot šo izdevību uzaicināt EP deputātus piedalīties Jūrniecības dienas 2009 aktivitāšu decentralizēšanā, ko Komisija pilnībā atbalsta.
Priekšsēdētājs
- Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 2008. gada 16. decembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
John Attard-Montalto  
rakstiski. Nozīmīga Eiropas iedzīvotāju daļa dzīvo piekrastes reģionos. Lielākā daļa nezina, ka Eiropas cietzemes krasta līnija ir gandrīz 90 000 km gara. Ir jārosina ilgtspējīga tūrisma attīstība atšķirībā no sezonāla tūrisma. Tas ir panākams tikai ar produktu dažādošanu un tādiem alternatīva tūrisma veidiem kā uzņēmējdarbība, konferences, kultūra, medicīna, sports, lauksaimniecība, valodas un ar jūru saistīts tūrisms.
Tomēr tradicionāla piekrastes tūrisma veicināšana joprojām ir prioritāra. Manā valstī mēs cenšamies palielināt smilšu pludmaļu platību un daudzumu. Diemžēl līdz šim tas ir noticis amatieriskā veidā. Smilšu izbēršana esošajās pludmalēs vai jaunu smilšainu pludmaļu veidošana bez nepieciešamo infrastruktūras darbu veikšanas ir resursu izniekošana. Smilšaino pludmaļu paplašināšana vai veidošana ir notikusi daudzās citās valstīs un teritorijās gadiem ilgi. Atšķirība ir tā, ka vispirms to sāka ar nepieciešamās infrastruktūras iekārtošanu, lai smiltis uzkrātos dabiski un lai novērstu eroziju. Un šajā sakarībā viens svarīgs papildu aspekts, kas šķiet iztrūkstam pašreizējos priekšlikumos attiecībā uz Maltas lielāko smilšaino pludmali Lgadiru, ir cieņa un jutīga attieksme pret pašu vidi.
Rumiana Jeleva  
rakstiski. - Ir labi zināms, ka ekonomika daudzos ES piekrastes reģionos lielā mērā ir atkarīga no tūrisma. Lai nodrošinātu, ka arī nākamās paaudzes varēs baudīt mūsu skaistās pludmales un piekrastes laukus, mums tomēr ir jākļūst aktīvākiem. Mūsu piekrastes teritoriju ilgtspēja un nākotne nav pati par sevi saprotama, vides degradācija un nepareiza plānošana rada nopietnu ļaunumu piekrastes reģioniem. Mums ir jānovērš pārmērīga mājokļu un viesnīcu celtniecība un jānodrošina, ka jebkura šāda celtniecība iet roku rokā ar uzlabojumu infrastruktūrā, sevišķi notekūdeņu un atkritumu apsaimniekošanas sistēmās. Īsi sakot, mums ir jādara viss iespējamais, lai saglabātu un aizsargātu piekrastes reģionus. Viena iespēja ir veicināt programmas, kuru uzmanības centrā ir ekotūrisms, un iedarbināt labāku vislabākās pieredzes sistēmu piekrastes reģionos. Tas, ka mums ir jānovērš vides piesārņošana, kļūst acīmredzams. Man ir īpaši lielas bažas par eļļas spiestuvēm un tamlīdzīgām iekārtām, kas rada nopietnu risku mūsu piekrastes reģioniem. Tāpēc es aicinu visas dalībvalstis nodrošināt, lai šādās iekārtās būtu ievērotas visjaunākās tehnoloģijas un lai tās nerada nekādas briesmas videi mūsu piekrastes reģionu trauslajās ekosistēmās.
Maria Petre  
Tūrisma ietekme uz piekrastes reģioniem, raugoties no teritoriālās, ekonomiskās un sociālās kohēzijas perspektīvas, ir svarīgs faktors, kas vidējā termiņa 2007-2013. gada budžeta pārskatā būs jāņem vērā.
Rumānijā ir nozīmīgs piekrastes reģions pie Melnās jūras, tāpat kā tāds ir Bulgārijā, Ukrainā un Turcijā.
Ņemot šo realitāti par sākuma punktu, turklāt neaizmirstot, ka upju ietekas jūrā arī ir jāņem vērā, mums ir jāizstrādā integrēts tūrisma plāns īpaši šim reģionam, lai par tā mērķiem izvirzītu gan ilgtspējīgu tūrismu, gan labāku dzīves kvalitāti vietējā līmenī.
Rumānijas valsts iestādes kopā ar reģiona un vietējām iestādēm piešķirs prioritāti struktūrfondu izmantošanai ilgtspējīga tūrisma attīstīšanai Melnās jūras piekrastes reģionā. Sadarbība un sinerģija reģiona līmenī ir tam absolūti izšķiroša, sadarbībā iekļaujot Eiropas politikas instrumentu izmantošanu.
Integrēta pieeja ir nepieciešama sastāvdaļa Kopienas kohēzijas, transporta, enerģētikas, sociālās labklājības, veselības, lauksaimniecības, jūras un zvejniecības, bet pāri visam vides politikā, lai radītu sinerģiju un izvairītos no savstarpēji konfliktējošiem pasākumiem.
Silvia-Adriana Ţicău  
rakstiski. - (RO) Tūrisms piedāvā nozīmīgu potenciālu sociālai un ekonomiskai attīstībai, kā arī sociālai un teritoriālai kohēzijai. Mums jātur prātā piekrastes reģionu īpašās ģeogrāfiskās iezīmes. To attīstība ievērojamā mērā ir atkarīga no ieņēmumiem, ko rada darbības saistībā ar jūras, upju ieteku vai deltu teritoriju tuvumu, kā arī tūrisms, zvejniecība un transports.
Kopumā piekrastes reģioniem var piekļūt tikai tad, ja ir izmantojama ērta, moderna transporta infrastruktūra. Es uzskatu, ka dalībvalstīm ir svarīgi izstrādāt īpašas stratēģijas un uzsākt konkrētas darbības tūrisma attīstīšanai, ņemot vērā apkārtējās vides īpašo raksturu ar mērķi to aizsargāt.
Dalībvalstīm jāpalielina savu tūrisma pakalpojumu dažādība atbilstoši reģiona konkrētajām īpatnībām (kultūra, sports, jūrmalas kūrorti, vēsture), lai samazinātu sezonālā tūrisma negatīvo ietekmi.
Es ieteiktu, ka, lai attīstītu tūrismu, dalībvalstīm jāizmanto struktūrfondi ne tikai reģionālai attīstībai, bet arī ekonomikas konkurētspējai un atjaunošanai.
