Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (IFRS) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) vadība (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamā lieta darba kārtībā ir Alexander Radwan, kurš pārstāv Ekonomikas un monetāro komiteju, ziņojums par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) vadību.
Alexander Radwan
referents. - (DE) Priekšsēdētājas kundze! Tā ziņojuma, ko mēs pašlaik izskatām, temats pirmajā brīdī varētu likties ļoti tehnisks. Tas attiecas uz tā saucamajiem grāmatvedības standartiem Eiropas Savienībā un visā pasaulē, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Ļoti iespējams, ka tas varētu arī būt tāds jautājums, kurš pašlaik tiek apspriests Eiropas Parlamentā, pēc tam ir jāpaiet vairākiem gadiem, līdz tas sāktu ietekmēt ekonomiku un ierindas cilvēkus. Tad varētu sekot izsauciens, ka neviens nezina, kas ir sagatavojis šos grāmatvedības standartus un kas par tiem ir atbildīgs. Neviens arī nezinātu, kāpēc tie ir jāpiemēro.
Mērķis ir panākt vienotus pasaules finanšu pārskatu standartus, jo īpaši attiecībā uz akciju sabiedrībām. Mēs atbalstām šo mērķi. Arguments, uz kuru tiek likts īpašs uzsvars, ir, ka mums nepieciešami "kvalitatīvi augstvērtīgi standarti,” un šis parlaments uzskata, ka ir vienīgais pilnvarotais forums, lai noteiktu šos kvalitatīvi augstvērtīgos standartus. Tomēr šajā laikā, kad notiek svārstības finanšu tirgos, ir pārsteidzoši dzirdēt dažus cilvēkus, kuri iepriekš iestājušies par "godīgu vērtību” principu, tagad apšaubām šos pašus principus, kā arī jautājam, vai pieejai "tirgus pret tirgu” vēl ir kāda nozīme, ja mums vairāk nav tirgus. Tieši tie cilvēki, kas radīja šo situāciju, tagad jautā, vai mēs esam uz īstā ceļa.
Vienīgie, kas ir atbildīgi par šiem standartiem, ir cilvēki, kas strādā šīs privātās organizācijas Londonas birojos, kurus neapšaubāmi, sagatavojot viņu standartus, ietekmē vēlme saglabāt savas darba iespējas. Mans ziņojums, par kuru mums šodien jābalso, tāpēc pievēršas ne tikai ietekmei uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, bet arī pamatjautājumiem par to, kurš nosaka noteikumus, kas uzrauga šo noteikumu piemērošanu.
Pirmais jautājums, kam jāpievēršas, ir par vadību: cik pārredzama ir šī organizācija? Citiem vārdiem, cik pārredzama ir tās finansēšana? Šeit noteikti ir slēptas intereses. Šīs komitejas locekļiem, kas pieprasa pārredzamību un vienmēr cenšas attēlot tirgu kā pārredzamu, vajadzētu kaut mazliet pacensties, lai paši izpildītu tās pārredzamības prasības, ko viņi nosaka tirgum! Līdz šim mans iespaids ir, ka organizācija ar visiem tās rīcībā esošajiem līdzekļiem cīnās par to, lai jebkurā veidā izvairītos no pārredzamības.
Kas pieņem lēmumus par finansēšanu un darbinieku izraudzīšanu īpašiem amatiem? Kāpēc tiek ieceltas attiecīgās personas? Vai tas ir saistīts ar reģionālo līdzsvaru? Vai tas ir saistīts ar starpnozaru līdzsvaru? Pašreizējais projekts attiecas uz IFRS maziem un vidējiem uzņēmumiem, tāpēc ir godīgi uzdot jautājumu, kas pārstāv mazos un vidējos uzņēmumus? Kam ir zināšanas par maziem un vidējiem uzņēmumiem? Un vēl kāda lieta: kāpēc IFRS maziem un vidējiem uzņēmumiem pašlaik patiešām ir darba kārtībā? Kurš nosaka šo darba kārtību?
Komisāram C. McCreevy un seram David Tweedie arī daudzkārt vairākus gadus ir uzdots jautājums, kāpēc mēs to darām. Pēc vairākiem gadiem mēs tagad zinām, kāpēc mēs apspriežam IFRS mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Eiropā: tas ir Dienvidāfrikas un Brazīlijas saņemto lūgumu dēļ. Cik brīnišķīga atbilde! Mēs labi zinām, ka šeit, centrā, nav Dienvidāfrika vai Brazīlija, bet gan Eiropas Savienības tirgus, kurā varēs nopelnīt daudz naudas, ja MVU tiks prasīts ieviest kaut ko tādu. Tātad šie jautājumi apspriežami attiecībā uz vadības jautājumu - un ir veikti daži sākotnējie pozitīvie pasākumi.
Bet visas tās struktūras, kuras paredzēts izveidot nākotnē, tiks novērtētas pēc tā, vai cilvēkiem, kuri pieder šai uzraudzības organizācijai un kuriem jāatbild uz jautājumiem par to politiskā līmenī - un viņi varētu ietvert arī Komisijas locekli - arī būs pilnvaras piedalīties jauno noteikumu izstrādē. Nav pietiekami viņus vienkārši informēt par priekšlikumiem.
Viens no mūsu mērķiem ir konverģence. Tomēr mums ir jārūpējas par to, lai attiecībā uz šīs konverģences interpretāciju netiktu pazaudēta Eiropas izpratne, aizvietojot to ar Vērtspapīru un biržas uzraudzības komisijas (SEC) interpretāciju. Pašlaik Eiropā mēs esam pietiekami iepazinušies ar to veidu, kādā tiek uzraudzītas ASV biržas. Mums nav jābūt tik naiviem, lai atstātu uzraudzību amerikāņu pārziņā. Tāpēc tas, ko mēs vēlamies, ir tas, ko mēs jau esam prasījuši: IFRS, kas atbilstu Eiropas izpratnei, nevis tādus, kādus tos diktē šī padome.
Mazie un vidējie uzņēmumi ir tie, uz kuriem attieksies šī ietekme, un man ir jāsaka, nerunājot aplinkus, ka idejas, kas pašlaik ir iesniegtas izskatīšanai, ir pārāk sarežģītas un grūti īstenojamas. Es gribētu arī brīdināt pret brīvprātīgas pieejas izmantošanu. Es šodien esmu ģērbies bavāriešu tautas tērpā un man prātā nāk vecais labais bavāriešu teiciens: tas ir "hinterfotzig,” un tas nozīmē apmēram "aplinkus ceļā”. Mēs visi ļoti labi zinām - par spīti noliegumiem un negribīgai piekrišanai IFRS maziem un vidējiem uzņēmumiem tiks ieviesti Eiropas Savienības tirgū aplinkus, iesaistoties nelielam dalībvalstu skaitam. Tad mēs dzirdēsim tās pašas balsis, aicinot ieviest vienotus standartus, un viņi turpinās aizklāti noteikt savus standartus tirgum - standartus, kuri ir pārāk sarežģīti un kurus neviens nevēlas vienīgi tādēļ, ka šeit ir tirgus iespēja. Tas, ar ko mēs šeit saskaramies, ir gadījums, kurā mazākums cenšas uzspiest savu gribu vairākumam globālā līmenī, un tas ir nepieņemami!
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikties Ekonomikas un monetārajai komitejai un īpaši tās referentam A Radwan kungam par vērā ņemamo darbu, kas ir ieguldīts šajā visaptverošajā ziņojumā.
Ar to tiek izvirzīti svarīgi jautājumi, kas saistīti ar Eiropas Savienības turpmāko attīstību, kā arī pasaules kapitāla tirgiem. Šajā īsajā uzstāšanās reizē es nevaru atbildēt uz visiem tiem jautājumiem, kas ir izvirzīti ziņojumā. Tāpēc ļaujiet man pievērsties trim lietām. Pirmkārt, vadības jautājumi, otrkārt, ES devums attiecībā uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomi, IASB, un, treškārt, projekts, ar kuru ir paredzēts izstrādāt finanšu pārskatu standartus maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Attiecībā uz IASB vadību jūsu referents pareizi izceļ faktu, ka mūsu kopīgais mērķis ir izstrādāt kvalitatīvi augstvērtīgus pasaules finanšu pārskatu standartus. ES lēmums biržas sarakstā iekļautajām sabiedrībām prasīt izmantot starptautiskos finanšu pārskatu standartus bija pārliecinošs un tālredzīgs solis šī mērķa sasniegšanā. Pasaulē atzīti finanšu pārskatu standarti dotu ievērojamas priekšrocības mūsu uzņēmumiem, mūsu kapitāla tirgiem un mūsu ekonomikai.
Mums pastāvīgi jācenšas nodrošināt to, lai šie starptautiskie finanšu standarti būtu atbilstoši, saskaroties ar mainīgiem ekonomiskajiem apstākļiem, un lai tie līdzsvaroti pārstāvētu visu ieinteresēto pušu intereses. Lai nodrošinātu, ka šos nosacījumus var turpināt īstenot, progress trīs jomās ir jānosaka kā prioritārs.
Pirmkārt, jāuzlabo Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASCF) pārskatatbildība, jo īpaši attiecībā uz valsts iestādēm. Pēdējām ir jābūt aktīvai lomai, izraugoties un ieceļot pilnvarotos. Šajā saistībā priekšlikums, kuru es kopā ar saviem partneriem no ASV SEC, Japānas Finanšu pakalpojumu iestādes (FSA) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas sagatavoju pagājušā gada novembrī, atbilst tam virzienam, kuru atbalsta jūsu referents.
Otrkārt, mums ir jāmeklē veidi, kā varētu uzlabot IASB darba kārtības noteikšanas procesu. Jo īpaši ir nepieciešams padarīt atvērtāku un pārredzamāku to procesu, kurā tiek noteiktas prioritātes.
Treškārt, IASB rīcības atbilstība ir jāuzlabo, galvenokārt nodrošinot, ka uz standartiem attiecas pilns ietekmes novērtējums, pirms tie tiek pieņemti.
Jūsu ziņojums sniedz vērtīgus priekšlikumus par šiem un citiem jautājumiem. Gaidāmā IASCF statūtu pārskatīšana nodrošina iespēju īstenot nepieciešamās reformas. Komiteja turpinās īstenot tās, apspriežoties ar Parlamentu, dalībvalstīm un mūsu starptautiskajiem partneriem.
Tagad, pievēršoties ES devumam attiecībā uz IASB. Jūsu ziņojumā norādīts, ka ES jāstiprina tās kapacitāte panākt sava viedokļa uzklausīšanu par grāmatvedības jautājumiem starptautiskajā līmenī. Es piekrītu. Jo īpaši mums jāatrod tādi līdzekļi, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības ieinteresēto pušu viedokļi, jo īpaši proaktīvs devums IASB darba kārtības noteikšanas procesā, var tikt sniegts IASB savlaicīgākā un saskaņotākā veidā.
Es to drīzāk redzu kā evolūcijas procesu, nevis kā revolūciju. Mums tam par pamatu ir jāizmanto Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupa, un es esmu gatavs to turpināt īstenot kā steidzamu jautājumu arī attiecībā uz iespēju piesaistīt līdzekļus no Kopienas budžeta, lai atbalstītu šādu struktūru.
Tomēr man ir jāpauž skaidrs un nepārprotams brīdinājums. Šī struktūra nekādā gadījumā nekļūs par sākotnējo Eiropas Savienības standartu noteicēju un arī nevar būt jautājums par Eiropas Savienības interpretācijas izstrādāšanu starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Eiropai ir jāpaliek un tā turpinās būt daļa no virzības uz pasaulē atzītiem finanšu pārskatu standartiem. Jebkas cits kaitētu mūsu uzņēmumu un kapitāla tirgu starptautiskajai konkurētspējai.
Tagad, pievēršoties IASB projektam par finanšu pārskatu standartu izstrādāšanu MVU, ļaujiet man sākt ar paziņojumu, ka Komisijai pašlaik nav juridiskā pamata, lai apstiprinātu šo standartu. Turklāt mēs nekad neesam uzņēmušies saistības pārņemt tos neatkarīgi no tā, kādus standartus IASB sagatavotu. Mēs to darītu tikai tad, ja būtu patiesi pārliecināti, ka IASB sagatavo tādus standartus, kas atbilst Eiropas Savienības lietotāju interesēm.
IASB vēl nav pabeigusi savu projektu. Tomēr šajā posmā Komisijas viedoklis ir skaidrs. Pašlaik publiskotais projekts, ko publicējusi IASB, joprojām ir pārāk sarežģīts, lai nodrošinātu atbilstošu grāmatvedības sistēmu Eiropas Savienības MVU, jo īpaši attiecībā uz mazākajiem uzņēmumiem. Mēs joprojām koncentrējamies uz normatīvās vides vienkāršošanu MVU, tostarp arī grāmatvedības jomā.
Klaus-Heiner Lehne
Juridiskās komitejas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! IAS sistēma ir noderīga lielajiem biržas sarakstā iekļautajiem uzņēmumiem, kas darbojas visā pasaulē. Tāpēc mēs Parlamenta pēdējā pilnvaru termiņā attiecībā uz Juridiskās komitejas priekšlikumu izlēmām pieņemt IAS regulējumu.
Galīgais mērķis, kā minēja Alexander Radwan, tiešām ir konverģences panākšana vismaz ar ASV un, ja tas iespējams, pasaules mērogā. Šai sistēmai nav nekādas nozīmes mazo un vidējo uzņēmumu gadījumā, jo tiem parasti nav nepieciešami starptautiskie finanšu tirgi, nav nepieciešams Wall Street, kā arī pārējie tirgi. Šī iemesla dēļ vien nepieciešamība izstrādāt IFRS maziem un vidējiem uzņēmumiem ir ļoti apšaubāma.
Turklāt - un es domāju, ka komisāram C. McCreevy bija pilnīga taisnība šajā jautājumā - pašreizējais priekšlikums nav nekas cits kā saīsināts variants tam, kas jebkurā gadījumā ir ārkārtīgi sarežģīti starptautiskie standarti, absolūti nepiemēroti mazo un vidējo uzņēmumu struktūrai Eiropā. Tie ir īpaši nepiemēroti ģimenes uzņēmumiem, kurus vadījuši īpašnieki vairākās paaudzēs, kas jau ir norakstījuši viņiem piederošos īpašumus; un kuros "godīgās vērības” noteikumu piemērošana tikai veicinātu mantkārību un rezultātā varētu apdraudēt uzņēmumu izdzīvošanas izredzes.
No otras puses, mums ir jābūt reālistiski domājošiem. Galu galā jautājums par grāmatvedības standartiem MVU Eiropā netiks atbrīvots no dažāda veida spiediena panākt saskaņošanu. Mūsu prasība ir par salīdzināmību, vismaz vienotajā tirgū. Tāpēc, manuprāt, ir svarīgi nopietni apsvērt, kā sagatavot Eiropas Savienības alternatīvas no Londonas saņemtajiem priekšlikumiem, lai panāktu lielāku standartizāciju arī šajā jomā - bet tādu standartizāciju, kas būtu pārdomāta un piemērota MVU un orientēta uz ilgtermiņu, nevis tikai uz īstermiņa novērtējumu.
Man ir jāmin vēl viena lieta saistībā ar IAS struktūrām. Tā ir reāla problēma, kā to galvenajos vilcienos aprakstīja Alexander Radwan. Tajās var pastāvēt noteikts ģeogrāfiskais līdzsvars, bet tajās noteikti nav līdzsvara attiecībā uz ekonomisko ietekmi. Eiropa ir lielākais bloks, lielākais reģions, kurā ir spēkā IAS noteikumi. Tāpēc mums ir nepieciešamas atbilstošas iespējas paust savu viedokli, un mēs vienkārši nevaram tikt salīdzināti ar tādu valsti kā Austrālija. Austrālijai ir tāda pati ietekme kā vidēja lieluma ES valstij vai pat lielam reģionam, piemēram, Ziemeļreinai-Vestfālenei. Šajā ziņā ir jāuzlabo līdzsvars.
Cornelis Visser
PPE-DE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms vēlos izteikt savu atzinību Radwan kungam par šī pilnīgā ziņojuma pabeigšanu. Par to tika diskutēts līdz pat pēdējam brīdim. Galīgajā variantā tas ir ziņojums, kas ir skaidrs, bet dažkārt arī kritisks. Referents ir pārliecināts, ka IASB demokrātiskā atbildība ir jāuzlabo, un es priecājos, redzot, ka IASB izskata šo kritiku valdē.
Valdes priekšsēdētājs Gerrit Zalm nesen Eiropas Parlamentā norādīja, ka viņš ir atvērts ieteikumiem un ir gatavs sniegt priekšlikumus par struktūras pielāgošanu. IASB turpina darbu ar IFRS standartu izstrādāšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Es piekrītu referentam, ka IFRS ir pārāk sarežģīti un ar pārāk lielām izmaksām MVU. Es uzskatu, ka MVU brīvprātīgas IFRS izmantošanas veicināšana ietvertu risku, ka tie Eiropā tiktu ieviesti aplinkus ceļā. Manuprāt, ir jābūt diferenciācijai pēc uzņēmuma lieluma. Tā ir laba lieta, ja lielie daudznacionālie uzņēmumi, bankas un apdrošināšanas uzņēmumi, kas darbojas visā pasaulē, gatavo savus gada pārskatus pēc vienotiem standartiem. Bet mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Eiropā ir jābūt saviem standartiem.
IASB ir daudz panākusi attiecībā uz starptautiskajos biržas sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem un tiem paredzētajiem grāmatvedības standartiem. Ja MVU pašlaik apgalvo, ka izmaksas un slogs tikpat labi var tikt pārvaldīti, izmantojot vairāk nekā vienu standartu, mēs nevaram paredzēt vienotu standartu, kas tiktu noteikts no augšas. Ir arī ļoti svarīgi, lai vērā tiktu ņemtas ieguldītāju un pārredzamības intereses. Šajā gadījumā politikai ir jāveicina, jānodrošina, ka pastāv stabila, pārredzama un rentabla informācija par uzņēmējdarbības rādītājiem. Manuprāt, IFRS pierādītās priekšrocības var arī sniegt ieguvumus Eiropas Savienības akciju tirgiem, jo īpaši tad, ja amerikāņi nomainīs savu ASV VPGP sistēmu pret IFRS. Salīdzināmība šeit varētu sniegt lielus ieguvumus starptautiskajiem ieguldītājiem un ieinteresētajām pusēm. Tādējādi ideja, kas ir IFRS pamatā, ir pelnījusi, lai Eiropas Parlaments to atbalstītu.
Pervenche Berès
PSE grupas vārdā. - (FR) Paldies jums, komisār, ka varējāt ierasties Strasbūrā! Paldies arī jums, referent, kas ģērbies bavāriešu tautas tērpā. Es domāju, ka mēs kopā strādājām ļoti labi, un tas veids, ar kuru bija iespējams ziņojumā ir iekļaut vairāku cilvēku iesniegtos grozījums, ir tam pierādījums.
Vispirms es vēlētos pateikt trīs lietas par šiem grāmatvedības standartiem. Man šķiet, ka attiecībā uz struktūras, kas atbildīga par šo grāmatvedības standartu noteikšanu, vadību un darbību mēs esam nokļuvuši neparastā situācijā. Ir daudzi standartizācijas veidi. Ne visiem no tiem ir tik spēcīga ietekme uz finanšu stabilitāti vai citiem jautājumiem attiecībā uz pilnvarām un vadību kā grāmatvedības standartiem. Tas, kas šodien notiek, ir svarīgs noteikums, pāreja uz brieduma gadiem.
Kad šie grāmatvedības standarti bija noformulēti, iespējams, savstarpēji sadarbojoties revidentiem, tie būtībā ļoti labi sagatavoja nepieciešamo pamatu. Mūsdienās šie grāmatvedības standarti ir starptautiski. Visi tos izmanto un piemēro, tāpēc jautājums par vadību ir kļuvis svarīgs.
Kā struktūra, kas ir atbildīga par šo grāmatvedības standartu noteikšanu, ir savienojama ar starptautisko vadību attiecībā uz demokrātiskām struktūrām, kas likumīgi pārstāv valsts varu un īpaši Eiropas Savienību?
Otrs jautājums, kurš mums ir jāaplūko attiecībā uz vadību, protams, ir līdzsvars starp šīm struktūrām. Kāds ir ģeogrāfiskais līdzsvars, kāds ir pārstāvības līdzsvars ne tikai attiecībā uz tiem, kas sagatavo šos standartus, bet arī uz tiem, kam tie būs jāizmanto?
Trešais jautājums ir šāds: kā šīs struktūras ir jāfinansē? Vai ideja par uzņēmējdarbības nodevām, kuras koordinētu regulēšanas struktūras, varētu būt noderīga? Vai tās varētu finansēt valdība, Eiropas Kopiena? Mēs ceram, ka Komisija par šo jautājumu sniegs dažus labus priekšlikumus.
Ceturtais jautājums saistībā ar šīm struktūrām ir programma. Vai ir pareizi tām izstrādāt koncepciju par "godīgo vērtību”, ja mēs zinām par to ietekmi, kas varētu rasties uz finanšu stabilitāti? Vai ir pareizi, ka šī struktūra izstrādā MVU programmu, kas Eiropai nav vajadzīga? Ir taisnība, ka attiecībā uz jautājumu par standartiem MVU - tikai tāpēc, ka, kā mūsu referents teica, tie varētu būt nepieciešami Dienvidāfrikai vai Austrālijai - Komisija nepārliecinājās, vai Eiropai ir iespēja izteikt savu viedokli šajās struktūrās. Tas ir ārkārtīgi svarīgs kā pirmais solis, Eiropai ir jāpārliecinās, ka tā ir iesaistīta šajās struktūrās, lai pārstāvētu visas dalībvalstis un Eiropas Savienības iedzīvotāju viedokļus IASB, Starptautisko grāmatvedības standartu komitejā (IASCF) un Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejā (IFRIC). Komisār, tā ir jūsu atbildība. Mēs no jums šai jautājumā sagaidām labus priekšlikumus.
Sharon Bowles
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Arvien vairāk valstu pieņem IFRS, tāpēc pieaug to vērtība un nozīme. Tas rada vajadzību stiprināt atbildību un pārredzamību IASB, kas varbūt nebija tik skaidri redzams tās izveidošanas sākumā. Es atzīstu virzību šajā virzienā, bet man ir žēl, ka dažas šā ziņojuma daļas pauž negatīvu kritiku, nevis atzīst, ka sagaidāmas izmaiņas un norāda turpmāko virzienu. Tāpēc dažu manu grozījumu mērķis ir lielāka tālredzība, priekšrocību un ieguvumu uzsvēršana kopā ar vajadzību pēc papildu pielāgošanas gan attiecībā uz pašiem standartiem, gan attiecībā uz IASB, kas tos pārrauga. Tomēr jānovērš šī tehniskā jautājuma nevajadzīga pārvēršana par politisku. IFRS ir svarīgs līdzeklis, lai veicinātu pārrobežu salīdzināmību un samazinātu apgrūtinošas prasības, kā sagatavot finanšu pārskatus dažādos režīmos, bet būtu lietderīgi, ja finanšu pārskatu iesniegšana salīdzināšanas iespēju dēļ būtu daudz vienkāršāka. Tomēr tas varētu būt arī gadījums, kad to varētu panākt ar tādiem līdzekļiem kā uzņēmējdarbības pārskatu sniegšanas valodu (XBRL). Man jāizsaka pateicība Van den Burg kundzei par interesanto uzstāšanos par šo tematu pagājušajā nedēļā.
MVU priekšlikumi ir radījuši bažas iesaistīto dalībnieku grupās. Man tie vairāk liekas kā instruments vidējiem uzņēmumiem, iespējams, gatavojoties pilnīgai publisko pārskatu sniegšanai, tāpēc tie būtu pelnījuši to atsevišķu izskatīšanu šajā kontekstā vai arī saistībā ar brīvprātīgo izvēli. Bet, kā jau jūs teicāt, Komisār, pašlaik tie ir pārāk sarežģīti lielākajai daļai no parastajiem MVU.
Gay Mitchell
Priekšsēdētājas kundze! Es izsaku uzslavu savam kolēģim Radwan kungam par ļoti labi sagatavoto ziņojumu. Es ceru, ka bavāriešu tautas tērps, ko viņš šorīt šeit nēsā, nenorāda uz politiskā virziena maiņu.
IFRS pieņemšana 2005. gada janvārī Eiropas Savienībai ir sniegusi lielas priekšrocības, padarot grāmatvedības prasības vienkāršākas pārrobežu situācijās un finanšu pārskatus vieglāk salīdzināmums starp dažādām valstīm, konkurentiem un nozarēm, sekmējot regulatīvās pārraudzības, bankas pakalpojumu un kapitāla tirgu darbu. Starptautiskie finanšu pārskatu standarti pašlaik tiek izmantoti vai ir pieņemti vairāk nekā simts valstīs, arī Austrālijā, Dienvidāfrikā un citās.
Es atbalstu aicinājumu pēc lielākas pārredzamības, efektivitātes un atbildības attiecībā uz IASB. Ziņojumā norādīts uz to, ka IASB jaunā priekšsēdētāja iecelšana amatā prasījusi 17 mēnešu. Tas nav pieņemams. IASB ir privāta pašregulācijas struktūra, kam ir piešķirta likumdevēja loma, un tas ir tikai pareizi, ka mēs šī iemesla dēļ prasām palielināt atbildību un pārraudzību. Mums ir jābūt uzmanīgiem, aicinot izveidot papildu ES struktūras, lai tās strādātu ar IFRS standartu interpretēšanu un piemērošanu. Kāpēc tas ir vajadzīgs? Ko tas dos?
Attiecībā uz jautājumu par ES un ASV konverģenci, šajā jomā ir panākts liels progress un ir izveidots ES un ASV grāmatvedības standartu konverģences plāns. Pagājušajā gadā ASV prezidents, Eiropas Padomes priekšsēdētājs un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs parakstīja kopīgu ES un ASV paziņojumu, ar kuru uzņēmās veicināt un mēģināt nodrošināt tos nosacījumus, lai ASV vispārpieņemtie grāmatvedības principi un IFRS tiktu atzīti abās jurisdikcijās. Tas ir vērtējams ļoti atzinīgi.
Attiecībā uz IFRS piemērošanu MVU - mazie un vidējie uzņēmumi ir mazi un vēl mazāki. Es uzskatu, ka labāk būtu tos noteikt pēc pašu uzņēmumu izvēles, lai nodrošinātu elastīgumu, nevis novērstu to tiešu piemērošanu.
Ieke van den Burg
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Man jāatkārto Radwan kungam veltītā atzinība arī tā iemesla dēļ, ka viņa ziņojums ir nodrošinājis mums ļoti interesantas debates par konfliktu starp likumdošanu un pašregulāciju, jo īpaši pasaules mērogā.
Es novērtēju to, ka mūsu centieni rada mums neziņu. No vienas puses, mēs vēlamies šos starptautiskos standartus, kas ir piemērojami visā pasaulē, bet, no otras puses, mēs uzstājam uz savu autoritāti kā koplēmējiem, lai spriestu par standartu saturu un izpildītu savu pienākumu kā atbildīgi lēmēji. Manuprāt, Eiropas Parlaments ir nesen pierādījis, ka tas tā rīkojas.
Manuprāt, atbilde ir savlaicīgas konsultācijas, visu ieinteresēto pušu interešu līdzsvarota ievērošana, tostarp arī darba ņēmēju, vietējo iestāžu, piegādātāju u.c. trešo pušu interešu ievērošana (jo no atbilstošas finanšu pārskatu sagatavošanas iegūst ne tikai kreditori), kā arī rūpīgs izvērtējums par sekām. Komisijai šeit ir ļoti liela atbildība. Un tuvākajā nākotnē šīs lietas ir jāpaveic mazo un vidējo uzņēmumu interesēs. Mēs to varam padarīt par patiešām vērtīgu Eiropas Savienības projektu.
Visbeidzot man ir divi komentāri, kas attiecas arī uz kādu citu ziņojumu, par ko mums būs jābalso mūsu nākamajā sesijā, par K. H. Lehne kunga ziņojumu par vienkāršotu uzņēmējdarbības vidi uzņēmumiem. Arī šeit es esmu ievērojusi, ka šie noteikumi nav tikai uzņēmumiem, kredītiestādēm vai grāmatvežiem, kas ar to pelna savu iztiku, bet arī darba ņēmējiem un citām grupām. Mums nevajag iejaukties attiecībā uz šo noteikumu kvalitāti. Es esmu atbalstījusi to, ka šiem noteikumiem jebkurā gadījumā jātiek piemērotiem biržas sarakstā neiekļautiem uzņēmumiem un ārpusbilances darbībām. Es ceru, ka jūs piekritīsiet, ka arī tas ir IASB darbs šajā jomā.
Es noslēgšu savu runu, vēlreiz atkārtojot savu apstiprinājumu XBRL standartam. Kā jums ir zināms, ASV SEC gatavojas pieņemt lēmumu par šī standarta obligātu noteikšanu. Es mudinu jūs domāt par to, kā Eiropai jāatbild uz šo soli, un mudinu jūs atbilstošā veidā sagatavot plānu Eiropai.
John Purvis
Priekšsēdētājas kundze! Pastāv jautājumi par Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) pārredzamību un vadību, bet tā ir pieņēmusi šo kritiku un atzinusi par nepieciešamu veikt izmaiņas. Daži pasākumi ir veikti un vēl daudzi ir plānoti: atsauksmju paziņojumu publicēšana, lēmumu pamatotības paskaidrošana, izmaksu un ieguvumu analīžu un paplašināšanās turpināšana un daudz aktīvāka pilnvaroto iesaiste. Tā pārvarēja zināmas neērtības, lai komunicētu ar Parlamentu.
Radwan kunga ziņojums ir ļoti uzlabots salīdzinājumā ar iepriekšējiem variantiem, un es uzskatu, ka pozitīvi grozījumi no PPE-DE un ALDE grupām vēl papildus uzlabos pašreizējo teksta variantu.
Es gribētu pateikties referentam, lai gan mūsu uzskatos bija atšķirības, viņš vēlējās panākt kompromisu noteiktās jomās par šo vadības aspektu. Diemžēl es nevaru viņam piekrist jautājumā par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem MVU. IASB tika lūgts sagatavot vienkāršotu variantu MVU. Radwan kungs ziņojumā atsakās atzīt, ka tas būtu noderīgi arī Eiropas Savienībai. Patiesībā, šim priekšlikumam vēl tikai esot sagatavošanas posmā, ziņojums norāda, ka tas noteikti nedos labumu ES uzņēmumiem.
Bet mēs esam vairākas reizes atkārtojuši, ka šo standartu izmantošanu varēs izvēlēties un ka tas ir paredzēts tiem augošajiem MVU, kuru mērķis ir kļūt par uzņēmumiem, kas iekļauti oficiālajā biržas sarakstā Mazajiem uzņēmumiem, kuru centieni aprobežosies tikai ar vietējo tirgu, nevajag pieņemt šos standartus. Viedokļu aptaujā pagājušā gada septembrī secināja, ka lielākā daļa no Eiropas Savienības MVU, tostarp arī Vācijas, uzskata, ka priekšrocības atsver jebkurus trūkumus, turklāt tiktu uzlabota finanšu pārskatu sniegšana.
IASB pūliņi izstrādāt kvalitatīvi augstvērtīgus pasaules finanšu pārskatu standartus ir ļoti svarīgs un atzinīgi vērtējams ieguldījums Eiropas Savienības un pasaules ekonomikā, un, godīgi sakot, es domāju, ka mums vajadzētu viņiem aplaudēt.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Priekšsēdētājas kundze! Prasība, kas ir spēkā no 2005. gada, liek publiskajām akciju sabiedrībām izmantot IFRS (Starptautiskie finanšu pārskatu standarti) konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanā, ir bijusi plaša mēroga politiskā iniciatīva ar milzīgu ietekmi.
Aptuveni 100 valstis izmanto šos standartus, un viņu globalizācija ir nodrošinājusi salīdzināmību un pārredzamību, tādējādi palielinot operatoru uzticību, izveidojot vienlīdzīgākus konkurences noteikumus un stiprinot tirgus disciplīnu.
Priekšlikumā ir divi lieli izaicinājumi attiecībā uz vadību. No vienas puses, privāta organizācija, kas nosaka globāla mēroga brīvprātīgos standartus kopš 1973. gada, pamatojoties uz savu korporatīvo un profesionālo darbību, tagad konstatē, ka tai ir uzlikta milzīga atbildība, ar kuru paredzēts izmainīt tās raksturu, procedūras un sastāvu, lai panāktu, ka tā varētu kļūt pārredzamāka, kontrolējamāka iestāde, kuras jauno lomu atspoguļotu leģitimitāte.
Ir nepieciešams identificēt un koordinēt visu sabiedrisko un privāto interešu darbības un tajā pašā laikā nodrošināt organizācijas finansēšanu un neatkarību standartu noteikšanā.
Turklāt šī organizācija ir jāintegrē starptautiskajā vadībā.
Ir nepieciešams arī stiprināt Eiropas Savienības grāmatvedības pārvaldību, izmantojot daudz proaktīvāku un integrētāku pieeju attiecībā uz standartu sagatavošanu, apstiprināšanu, īstenošanu un novērtēšanu. Ir ārkārtīgi svarīgi uzlabot standartu pamatkoncepciju un paturēt prātā, ka tie nav ne neitrāli, ne akadēmiski, un var radīt gan ieguvējus, gan zaudētājus. Tikpat svarīgi ir novērtēt to ietekmi un nodrošināt to savienojamību ar Eiropas Savienības stratēģiju, gūt pieredzi no finanšu svārstībām un līdzsvaroti regulēt administratīvo koncesiju grāmatvedības standartus.
Finanšu pārskatu sagatavošanas kārtībai MVU būs jābūt vienkāršākai un saistītai ar to iekšējo un pasaules tirgus izmantošanu. Šie jautājumi ir aplūkoti Radwan kunga ziņojumā, par kuru ir panākta plaša vienprātība un kas parādās ļoti izdevīgā brīdī saistībā ar gaidāmo pārskatīšanu 2009. gada beigās, paredzot izveidot pārraudzības struktūru un mainīt Standartu konsultatīvās padomes sastāvu pirms nākamā gada.
Othmar Karas
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, Radwan kungs, dāmas un kungi! Es ļoti atzinīgi vērtēju šo ziņojumu un debates, jo, manuprāt, mēs mēģinām iedziļināties patiešām jutīgos jautājumos, un mēs to darām, pamatojoties uz iesaistīto pušu viedokļiem.
Daži jautājumi no tā, kas ir pateikts, ir kļuvuši ļoti skaidri. Pirmkārt, mums ir nepieciešami vienoti standarti publiskām akciju sabiedrībām, bet mēs vēlamies ņemt vērā uzņēmumu savstarpējās atšķirības. Otrkārt, lai gan mēs neiebilstam pret īpašiem noteikumiem, kas ir sagatavoti MVU, mums, Eiropas Savienībai, ir jānosaka šo noteikumu sistēma. Treškārt, pašlaik ierosinātie pasākumi ir pārāk sarežģīti un ar pārāk lielām izmaksām, tie MVU nolūkiem nav izmantojami, un šo iemeslu dēļ mums tie jānoraida. Ceturtkārt, mēs joprojām gaidām apmierinošas atbildes uz jautājumiem par to, kas sagatavo kādus noteikumus, kam, un kas uzrauga šo procesu. Nav demokrātiskas leģitimitātes; nav pieejas diferenciācijas, netiek ņemtas vērā MVU attaisnojamās vēlmes, un demokrātiskas pārraudzības sistēma ir neatbilstoša.
Piektkārt, ieņemot nostāju par šo jautājumu vai cenšoties uz tiem atbildēt, bieži tiek aizmirsts, ka divas trešdaļas no darbaspēka ir nodarbinātas privātajā sektorā ģimenes uzņēmumos, vairums no šiem ģimenes uzņēmumiem ir MVU, kas nemēģina piesaistīt finanses no kapitāla tirgiem. Tas ir aspekts, kas mums jāatceras, kad saskaramies ar priekšlikumiem, kuros paredz vienādu attieksmi pret visiem uzņēmumiem.
Paldies jums par vērtīgajām debatēm!
Richard Howitt
Priekšsēdētajas kundze, mūsu rezolūcijas priekšlikuma 30. punktā norādīts, ka finanšu pārskati nekalpo tikai investoru, bet arī pārējo ieinteresēto pušu vajadzībām.
Tā kā mēs 41. punktā pievēršam uzmanību vajadzībai pēc izmaiņām ES tiesību aktos, es uzstājos, lai atgādinātu komisāram, ka šis parlaments ir nobalsojis par to, ka jebkurām izmaiņām attiecībā uz Ceturto un Septīto uzņēmējdarbības tiesību direktīvu ir jāietver prasība par uzņēmumu sociālo un vides pārskatu sniegšanu.
Es vēršu uzmanību uz šādām prasībām Dienvidāfrikā, Francijas likumā par jaunajiem ekonomiskajiem noteikumiem, kā arī Velsas prinča ieteikumos projektā "Grāmatvedība ilgtspējīgai attīstībai” manā valstī, Apvienotajā Karalistē.
Šobrīd papildus iepriekš teiktajam es gribētu uzdot jautājumu komisāram, ņemot vērā 2001. gada Komisijas ieteikumu par vides jautājumu iekļaušanu mūsu jaunajos pārskatos, vai Komisija var sniegt līdzīgu ieteikumu par sociālajiem jautājumiem. Es gribētu arī Komisāram lūgt izdarīt spiedienu uz Starptautisko grāmatvedības standartu padomi iekļaut sociālos un vides aspektus tās plānotajā vadības ziņojuma publikācijā. Komisija var gribēt vai negribēt aicināt uz šo korporatīvo sociālo atbildību, bet, iespējams, šodien mēs visi varam piekrist saukt to par grāmatvedību atbildīgiem uzņēmumiem.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Priekšsēdētājas kundze! Nesenās finanšu krīzes ir parādījušas kvalitatīvi augsvērtīgu grāmatvedības standartu nozīmi pienācīgā tirgus funkcionēšanā.
Tāpēc man šķiet, ka krīzes mums ir parādījušas arī to, ka ir zināma asimetrija starp grāmatvedības standartu noteikto nozīmi un privātām struktūrām, kas ir atbildīgas par šo standartu noteikšanu, sagatavošanu un interpretēšanu, raksturu un darbību.
Tāpēc Radwan kunga ziņojumā ir pareizi norādīts, ka pirmais jautājums, kas būtu jārisina, ir par vadību. Manuprāt, viņš ir iesniedzis gudrus un reālus priekšlikumus par nepieciešamību iestādēm, kas pārstāv Eiropas Savienību, būt proaktīvākām to standartu, kurus jāiekļauj Kopienas tiesiskajā kārtībā, noteikšanas procesā, arī attiecībā uz šo privāto struktūru iekšējās darbības noteikumiem. Lielāka pārredzamība, garantijas par interešu konfliktu novēršanu un plašāka ģeogrāfiskā pārstāvība ir daži priekšlikumi, ko ierosinājis Radwan kungs.
Otrais apsekts, kas aplūkots šajā ziņojumā, ir jautājums par maziem un vidējiem uzņēmumiem. Mēs šeit, Parlamentā, esam uzsvēruši vajadzību saskaņot divus mērķus: vienkāršošanu un samazinātas grāmatvedības procedūru izmaksas MVU, atbilstošas informācijas sniegšana tirgus dalībniekiem.
Pēdējais jautājums, ko ir aplūkojis Radwan kungs - un viens no tiem, kam es varu piekrist - ir vajadzība pēc globāliem standartiem globālā vidē. Tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi panākt vienošanos ar citiem galvenajiem pasaules finanšu tirgiem, īpaši ar ASV.
Tam ir nepieciešama lielāka dinamika un Eiropas Savienības iestāžu nozīmīgāka loma, arī attiecībā uz šo Parlamentu un visiem, kas šodien klausās šīs debates.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Es varu pilnībā apstiprināt to, ko nupat teica mūsu kolēģi. Priekšnoteikums, uz ko šeit pamatojas un ko Radwan kungs ir precīzi norādījis savā ziņojumā - iestādei bez politiskām pilnvarām tomēr nevajadzētu noteikt salīdzinoši lielu noteikumu kopumu, kas ietekmē ekonomiku un no kuriem daži ir saistoši. Nav pietiekami prasīt uzlabotu vadību vai labākus pamatnosacījumus, politiskām struktūrām ir arī jākļūst vairāk iesaistītām šajā jautājumā nekā tās bijušas pagātnē. Tas, ko mēs darām šeit, Parlamentā, ir solis pareizajā virzienā, bet jāveic arī turpmākie soļi.
Šis ir vēl viens aspekts, kas būtu jāaplūko. Tam, kas šeit ir paveikts reģionālās organizācijas līmenī, kas šajā gadījumā ir Eiropas Savienība, ir jāatspoguļojas arī globālā kontekstā. Tāpēc šis nav vienkārši jautājums par mēģināšanu piemērot šos noteikumus tikai mūsu reģionam, kas ir pasaules daļa
Margarita Starkevičiūt
(LT) Priekšsēdētājas kundze! Kā mani kolēģi minēja, šajā ziņojumā aplūkots, kurš un par ko ir atbildīgs pārskatatbildības procesā. Parlamenta loma ir diezgan nozīmīga, un es uzskatu, ka mums ir jābūt arī šai funkcijai. Tomēr es gribētu izteikt zināmas šaubas attiecībā uz katras tehniskās detaļas izvērtēšanu un noteikto standartu izskatīšanu. Es neuzskatu, ka izvērtēšanas metodes un realizējamo un nerealizējamo aktīvu novērtēšanas apraksts būtu pilnībā pieņemams. Tāpēc es šaubos par to, vai mums vajadzētu iejaukties, neatkarīgi no tā, vai tā ir laba vai slikta metode. Mums ir jāgaida, līdz eksperti veiks novērtējumu. Tikmēr jau ir sākta nerealizējamo aktīvu standarta pārskatīšana un konsultācijas par šo jautājumu. Vienīgi pēc tam mums jāpieņem lēmums. Tāpēc es ierosinu, neatbalstīt priekšlikumu 30. panta e apakšpunktā vai priekšlikumu, kas minēts 42. pantā.
Avril Doyle
Priekšsēdētājas kundze! Vai es varētu saņemt apliecinājumu no komisāra McCreevy, ka vienotie finanšu pārskatu standarti - ar konsekventu virzīšanos uz procedūru palielinātu standartizāciju - nekādā veidā nepalielinās pamatojumu vai pat prasību attiecībā uz ES kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi?
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikties deputātiem par viņu komentāriem. Tās noteikti bija ļoti plašas debates ar viedokļu daudzveidību par daudziem jautājumiem, un mēs tos esam ņēmuši vērā.
Es vēlreiz gribētu uzsvērt, ka kvalitatīvi augstvērtīgi starptautiskie finanšu pārskatu standarti ir svarīgi gan Eiropas Savienības, gan pasaules kapitāla tirgu efektīvai funkcionēšanai. Tāpēc procesam, kurā tiek izstrādāti šie standarti, ir jābūt pakļautam spēcīgai vadībai. To jāraksturo augstam pārredzamības līmenim un tam jānodrošina līdzsvarota ieinteresēto pušu interešu ievērošana.
Starptautisko grāmatvedības standartu komiteja (IASCF) un IASB pēdējos gados ir īstenojušas savu iekšējo procedūru nozīmīgas reformas, bet es nevaru noliegt, ka ir nepieciešami vēl papildu uzlabojumi. Turklāt es atzīstu, ka mums Eiropā ir nepieciešams pašiem labāk organizēt sevi, lai sniegtu nepieciešamās norādes un nodrošinātu devumu IASB standartu noteikšanas procesā. Īsumā, pat ja IASB vadība un tās rīcība nav nevainojama, starpatautiskie finanšu pārskatu standarti tikai tad atbildīs Eiropas Savienības ieinteresēto pušu vajadzībām, ja to viedokļi tiks pausti saskaņotā, pārliecinošā un savlaicīgā veidā.
Gandrīz visi runātāji atsaucās uz jautājumu par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem MVU, un es atkārtoju vēlreiz, ka pašlaik nav nekāda juridiskā pamata to apstiprināšanai Eiropā. Ja mēs gribētu tā rīkoties, tam būtu nepieciešams koplēmums ar Eiropas Parlamentu. Vai es varu atkārtot, kā es esmu teicis daudzas reizes par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem MVU, kad IASB sāka šo darbu, es pietiekami skaidri vairākās runās norādīju, viņiem nevajadzētu pieņemt, ka no ES šim projektam būs automātisks apstiprinājums. Mēs to ieteiktu tikai tad, ja tas būtu vienkārši un efektīvi, kā arī atbilstu MVU vajadzībām.
Tas tika pateikts, kad viņi veica savu darbu. Ir notikusi iepazīstināšana ar pirmo publiskoto projektu. Tad es izmantoju izdevību, lai pateiktu, ka šis priekšlikums neatbilst kritērijiem un pašreizējai situācijai. Es pat nevarētu apsvērt to ieteikšanu MVU, jo tas nav ne vienkārši, ne efektīvi. Tā joprojām ir mana nostāja, bet saskaņā ar to, ko teikuši citi un jo īpaši Purvis kungs, iespējams, tā būtu ļoti laba lieta, ja eksistētu vienkārši, efektīvi starptautiskie finanšu pārskatu standarti MVU, bet tikai ar šādu pamatojumu.
Šī ideja ir laba. Es nepavisam nevēlos noraidīt šo ideju , bet ne tagad, ne nākotnē es neapstiprināšu MVU, kas ir pārāk sarežģīts un kas ir kaut kas tāds, ko neviens nesaprot. Tas nav nepieciešams. Es izmantoju šo izdevību vēlreiz Parlamentā atkārtot to, ko es esmu teicis daudzos gadījumos par šo jautājumu.
Van den Burg kundze minēja jautājumu par XBRL. Mēs strādājam ar vērtspapīru regulatoru, lai panāktu vienprātību par tehniskajiem standartiem uzņēmējdarbības datos, un šī dialoga rezultātā Komisija varēs veikt turpmākos pasākumus, kuru mērķis būs ar regulējumu saistītās informācijas sistēmu sadarbspēja. XBRL varētu ļaut ieguldītājiem pilnībā izmantot IFRS sniegtās priekšrocības. Uz jebkuriem pasākumiem, ar kuriem prasītu XBRL izmantošanu Eiropas Savienībā, jāattiecas detalizētai ietekmes analīzei, kā arī cenu un ieguvumu ekonomiskajam novērtējumam.
Mēs esam apsprieduši šo jautājumu ar SEC priekšsēdētāju Chris Cox kungu manas nesenās vizītes laikā ASV, un es nākotnē atbalstu šī jautājuma turpināšanu ar regulējumu saistītajā darba kārtībā mūsu dialogā ar ASV iestādēm. Šiem standartiem vajadzēs būt starptautiski atzītiem, tehnoloģiski neatkarīgiem un savstarpēji izmantojamiem.
Tā ir ļoti interesanta tehnoloģija, un es zinu, ka Van den Burg kundzei nesen bijusi iespēja iepazīties ar tās darbību praksē. Es pats izmantoju šo iespēju pirms pāris mēnešiem - uzaicināju ekspertus, lai tie man parādītu, kā tas viss darbojas. Es domāju, ka tas ir kaut kas diezgan revolucionārs un atzinīgi vērtējams, bet mēs pagaidām šajā saistībā neko nedarīsim, kamēr nebūsim paveikuši citus darbus.
Mitchell kungs minēja interesantu aspektu. Es domāju, ka viņa teiktā nozīme bija, ka mēs negribam, lai IASB ierastos un teiktu: "ES struktūra vai cita struktūra”. Mēs gribam būt starptautiski atzīta struktūra, jo šo mērķi ir vērts turpināt īstenot, un tai ir jābūt neatkarīgai struktūrai. Es domāju, ka tā jāuztver kā pati par sevi saprotama lieta, bet ar pienācīgu vairāku ieinteresēto pušu devumu.
Vai es ikvienam Eiropas Savienībā varu atgādināt, ka tā bija ES, kas piešķīra IASB tik svarīgu nozīmi. Mēs bijām lielākā jurisdikcija, kas teica, ka no 2005. gada IFRS kļūs par normu biržas sarakstā iekļautajiem uzņēmumiem. Šis lēmums tika pieņemts kopā ar Eiropas Parlamentu pirms pāris gadiem, un tas pats par sevi piešķīra lielāku nozīmi IASB un šim procesam.
Man būtu jāpasaka - un es to esmu vairākkārt minējis arī attiecībā uz IASB - ka izmēģināšana praksē - jūs to varat saukt par ietekmes analīzi - ir jāveic, pirms standarti ir pieņemti, jo īpaši tas jādara IASB, ar ES un citu struktūru devumu šajā procesā. Mums nav jāgaida, kamēr šos standartus būs apstiprinājis IASB. Mūsu uzdevums šeit bija tiem piekrist vai noraidīt. Mūsu loma nav tos mainīt. Manuprāt, tie ir pietiekami daudz jāpārbauda praksē pirms pieņemšanas, lai redzētu, vai būs kādas problēmas tā vietā, lai atklātu, ka eksistē nopietnas problēmas, kad jau pabeigts viss IASB process. Mēs vairākkārt esam uzsvēruši šo jautājumu IASB. Es ceru, ka lielākā daļa no mums ir novērtējusi jaunās vadības struktūras.
Es pieņemu, ka ir nepieciešams veikt vairāk darba šajā jomā, jo tad būs mazāk problēmu nākotnē. Cerams, ka kādu dienu mēs nokļūsim situācijā, kur šīs lietas būs vairāk vai mazāk automātiskas un neradīs galvassāpēs nevienam, jo viss darbs būs jau paveikts. Tad mums nebūs grūtību.
Alexander Radwan
referents. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Tiešām ļoti liels paldies jums par šīm debatēm, kurās būtiskākās lietas šajā ziņojumā noteikti saņēma atbalstu un galvenajos vilcienos tika norādītas alternatīvas dažādās jomās.
No šeit minētā es gribētu pievērsties divām lietām. Ir viena lieta, par kuru es esmu drošs, ka mēs visi tai piekrītam, un uz to šodien vairākkārt norādīja runātāji, kas pilnībā atbalsta šo vispārējo attīstības tendenci, proti, ka tagad IFRS organizācija ir uzņēmusies zināmu rīcību, piemēram, attiecībā uz vadības jautājumiem tā spiediena rezultātā, kuru izmantoja šis parlaments, Eiropas Parlaments, un Eiropas Savienība. Ir reizes, kad mums ir jābūt diezgan skarbiem, un es zinu, ka vairākas manas kolēģes šajā ziņā ir kritizējušas mani, jo atsevišķas personas, kuras ir uzstājušās šajā parlamentā pēdējos gados, dažkārt ir radījušas nemaldīgu iespaidu, ka viņas maz interesē Eiropas Parlaments. Par to, cik mazs progress ir bijis šajā saistībā, ir skaidri redzams no priekšlikuma par vadību, kurā ir ierosināts, ka nākotnes pārraudzības struktūras var konsultēties tikai ar tām personām, kuras tās ir iecēlušas. Viss, ko es varu teikt, ir, ka jebkuram, kam nākotnē būtu jāziņo parlamentam par to, kā viņš vai viņa ir balsojusi par konkrēto jautājumu, ir jāpārliecinās, vai atbildība un spēja ietekmēt politikas veidošanu vispār ir paredzēta. Tā ir pirmā lieta.
Cik maza ir šīs organizācijas iesaiste jautājumā par ietekmes novērtējumiem, ir skaidrs no pašreizējām diskusijām, kurās IFRS organizācija joprojām atsakās veikt šos novērtējumus.
Pievēršoties jautājumam par standartiem MVU, man ir kas sakāms visiem tiem, kuri uzskata, ka mums tos vajadzētu paredzēt pēc brīvprātības principa. Iespaidojoties no John Purvis - John, šis ir veltīts tev - es esmu nodomājis citēt neatkarīgu komentētāju. Peter Holgate, partneris firmā PricewaterhouseCoopers, rakstot Financial Times vācu izdevumam, minēja sekojošo:
referents. "Es neuztveru Eiropas Savienības nostāju tik nopietni. Pat ja viņi galu galā neapstiprinās šo standartu, vairākas valstis varētu pieņemt šo standartu savas valsts vispāratzītajos grāmatvedības principos.
Ja pāris galvenie dalībnieki ieviestu šo standartu, arī pārējie tos būtu pieņēmuši citādā veidā, ja EK negrib piedalīties šajā spēlē.
referents(DE) Rezultātā tas nozīmē, ka jums jāpieņem tas, ka, tiklīdz pāris valstis būs pieņēmušas šos standartus, jūs tos piespiedu kārtā būsiet piemērojuši visā Eiropas Savienībā. Tāda ir šīs organizācijas stratēģija. PricewaterhouseCoopers jau ir norādījis, ka saredz to kā uzņēmējdarbības modeli. Tāpēc mums ir nepieciešami pašiem savi Eiropas Savienības standarti MVU: mēs par pamatu varam izmantot IFRS, ja tas atbilst, bet, ja tas tā nav, mēs varam izstrādāt paši savus standartus. Tā ir Komisijas atbildība nodrošināt, lai mums aplinkus ceļā klusībā netiktu uzspiesti šie standarti, kurus neviens nevēlas, bet kuri tādā gadījumā kļūtu vispārēji saistoši.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks šodien plkst. 12.00.
Rakstiskās deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
(Sēdi pārtrauca plkst. 11.55 un atsāka plkst. 12.00. )
