Pakalpojumu direktīvas īstenošana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Gebhardt kundzes ziņojums Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā par Pakalpojumu direktīvas [2006/123/EK) īstenošanu.
Evelyne Gebhardt
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs šeit, Eiropas Parlamentā, apspriežam Pakalpojumu direktīvu jau ilgu laiku un savās debatēs esam izteikuši daudz šaubu par tās īstenošanu un to, kā mēs varam nodrošināt pakalpojumu sniedzēju brīvu pārvietošanos Eiropas Savienības robežās. Šī bija nozīmīga politikas daļa. Tieši tāpēc mēs, Parlaments, nolēmām, ka ne tikai vēlamies izstrādāt tiesību aktus, bet arī pārraudzīt, kā Pakalpojumu direktīva tiek transponēta dalībvalstīs. Mūsu interesēs ir pienācīga, pareiza un veiksmīga direktīvas transponēšana. Arī Eiropas Komisija piekrita mums palīdzēt. Tāpēc es vēlētos pateikties komisāram Barnier, kurš saistībā ar šo direktīvu ir sniedzis mums lietderīgu informāciju.
Mums jo īpaši ir radušās bažas par četrām konkrētām jomām, proti, novērtēšanas procedūru, centrālajiem kontaktpunktiem, administratīvo sadarbību un direktīvas darbības jomu.
Par pirmo punktu man ir piebilstams, lūk, kas. Kopīga novērtēšana ir viens no galvenajiem punktiem, kurā mēs, Parlaments, un es, toreizējā referente, faktiski esam pretējās domās, jo tas nozīmē ārkārtīgu birokrātijas daudzumu dalībvalstīs. Esmu arī no dalībvalstīm pēdējā laikā dzirdējusi sūdzības par birokrātiju. Tomēr saistībā ar to es pavisam vienkārši vēlreiz vēlētos paskaidrot dalībvalstīm, ka tās pašas to gribēja, nevis Parlaments! Tās ieviesa to tiesību aktos, un tādēļ tām pašām jāuzņemas atbildība par to, pat ja, piemēram, vietējās kopienas sāk apspriest jautājumus, uz kuriem Eiropa tām atkal ir norādījusi.
Par otrā punkta jautājumu -- centrālajiem kontaktpunktiem -- es vēlētos teikt, ka tā ir atbilde tam, ko mēs esam paveikuši politiskā nozīmē. Mēs pietiekami skaidri noteicām, ka Pakalpojumu direktīvas princips nav izcelsmes valsts princips, bet gan saņēmējvalsts princips. Tas nozīmē, ka pakalpojumu sniedzējiem jāievēro tās valsts tiesību akti, kurā tie darbojas. Tas jo īpaši svarīgi ir tāpēc, ka tie no centrālajiem kontaktpunktiem iegūst ne tikai informāciju par tiesību aktiem, kas tiem jāievēro, bet arī nepieciešamo palīdzību, lai viņi varētu tiešām atbilstoši un konsekventi ievērot šos tiesību aktus dalībvalstīs. Tāpēc man ir ļoti žēl, ka tas ir veikts ļoti neapmierinošā līmenī, lai gan šādi centrālie kontaktpunkti ir izvietoti daudzās, tomēr vēl ne visās, dalībvalstīs. Dažos gadījumos tie ir tikai interneta portāli. Tas neapmierina mūs, Eiropas Parlamentu, -- šādiem centrālajiem kontaktpunktiem jābūt daudzpusīgākiem. Tajos jābūt cilvēkiem, kuri spēj sniegt īstu palīdzību pakalpojumu sniedzējiem šajā jomā. Viena no problēmām ir sazināšanās valoda. Nepietiek ar vietējo valodu un iespējams angļu valodu. Es uzskatu -- un Parlaments ir izteicies līdzīgi, -- ka pakalpojumu sniedzējiem ir svarīgi runāt arī kaimiņu teritorijas valodā. To es piebilstu, ar vienu aci lūkojoties uz Polijas prezidentu, -- robežas zonā starp Vāciju un Poliju vācu valodai jābūt pieejamai Polijā un poļu valodai Vācijā, lai informācija un palīdzība būtu patiešām pienācīga, tādā veidā iesaistot pārrobežu pasākumos pat mazos uzņēmumus, no kuriem ne visi prot angļu valodu.
Vēl viens svarīgs punkts ir administratīvā sadarbība, kura šajā jomā tiek īstenota pareizā virzienā. Tāpēc dalībvalstīm joprojām ir daudz darāmā sadarbības jomā un amatpersonu izglītošanā un apmācībā, lai šī sistēma tiktu patiešām veiksmīgi izmantota.
Visbeidzot, apspriežot punktu par darbības jomu, un saistībā ar to es vēlētos vēlreiz uzsvērt, ka mēs svītrojām visus kopīgas ekonomikas nozīmes pakalpojumus, kas minēti 16. pantā. Es ceru, ka dalībvalstis to ievēros. Ja tās vēlas šos pakalpojumus iekļaut Pakalpojumu direktīvas darbības jomā, tām ir šādas tiesības, taču šādā gadījumā tie netiek ietverti Pakalpojuma direktīvas konkrētajā daļā, bet tas drīzāk ir pašu valstu nodoma politisks paziņojums, par kuru tām pašām jāuzņemas atbildība. To es šajā kontekstā pieprasu no dalībvalstīm.
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs! Paldies jums par atzinīgajām piezīmēm. Arī man ir liels prieks būt šeit kopā ar jums, kā jau katru mēnesi. Es arī vēlētos pateikties Parlamentam un jo īpaši Gebhardt kundzei par viņu nepacietību un modrību. Es saprotu, kāpēc Parlaments ir tik prasīgs attiecībā uz pienācīgu direktīvas īstenošanu, kura tika pieņemta tikai pirms mazliet vairāk nekā četriem gadiem. Gebhardt kundze runāja par ieilgušajām apspriedēm šeit, Parlamentā. Apspriedes norisinājās jau pirms tam, tās norisinājās arī ārpus Parlamenta.
Es atminos dažas iekarsušas debates par šo tēmu, tās bieži vien bija interesantas un reizēm diezgan neloģiskas. Turklāt es neesmu aizmirsis, Gebhardt kundze, jūsu un Harbour kunga sekmēto Parlamenta nozīmīgo lomu Komisijas galvenā ierosinājuma uzlabošanā un atrodot izeju no strupceļa, kurā tajā laikā bijām nonākuši. Tā tas notika, vienlaicīgi saglabājot vispārējo direktīvas struktūru, kuras mērķis -- un tā acīmredzami ir arī viena no galvenajām riskantajām iekšējā tirgus problēmām -- ir veicināt izaugsmi un nodarbinātību, jo mūsdienās ir tapis skaidrs, dāmas un kungi, ka no 10 jaunām darbavietām, kas radītas Eiropas ekonomikā, 9 ir izveidotas pakalpojumu saimniecībā. Es jums varu arī pateikt, ka ļoti dedzīgi atbalstu jaunu darbavietu izveidi ražošanas nozarē. Tas acīmredzami izraisa citas problēmas saistībā ar Eiropas pamatnostādnēm, kuras mums vajadzētu veicināt, lai uzturētu rūpnieciskās ražošanas pamatu. Tomēr pakalpojumi ir galvenais izaugsmes un nodarbinātības avots.
Ar Gebhardt kundzes jauno ziņojumu Parlaments ir vēlreiz apstiprinājis tā saistības šajā jautājumā, un pati Gebhardt kundze ir pierādījusi, ka viņa ir ļoti mērķtiecīga, ja tā var teikt. Tāpēc es priecājos, ka viņa tāda ir, kad runa ir par transponēšanas pārraudzību un pienācīgu šīs direktīvas īstenošanu, kas ir priekšnoteikums iekšējo tirgu pilnveidošanai pakalpojumu jomā.
No šī brīža ir pagājuši četri gadi, kopš pieņemta šī direktīva, un tā jau ir sasniegusi konkrētus rezultātus. Mēs, dāmas un kungi, esam saņēmuši vairāk nekā 1000 paziņojumus par izmaiņām dalībvalstu tiesību aktos. Reizēm tie ir vispārēji dokumenti vai pamatdokumenti, ar kuriem katrā valstī vai pat katrā reģionā ieviestas izmaiņas nozarē. Turklāt ir veikts jau tūkstošiem izmaiņu valsts un reģionālajā likumdošanā, ko paredzējusi šī direktīva. Mēs esam pārliecināti, ka joprojām ir lielas iespējas, tāpēc mums jāturpina strādāt tādā pašā garā.
Gebhardt kundze skāra īpaši nozīmīgu jautājumu, kas attiecas uz vienu no Pakalpojumu direktīvas līdzekļiem -- centrālajiem kontaktpunktiem. Es pilnībā atbalstu Parlamenta godkārīgo pieeju, lai nodrošinātu, ka šie kontaktpunkti ļoti ātri kļūst par īstiem administratīvajiem portāliem, kas ļauj uzņēmumiem izpildīt visas to procedūras un formalitātes tiešsaistē -- un, Gebhardt kundze, dāmas un kungi, tas sevī ietver arī tādas darbības, kas plešas tālāk par Pakalpojumu direktīvas darbības jomu.
Tāpēc mēs sadarbojamies ar dalībvalstīm pārrobežu elektronisko parakstu savietojamības jomā. Iespējams, jau šī gada nogalē es jūs iepazīstināšu ar dokumentu par elektroniskajiem parakstiem un elektronisko identitāšu un dokumentu pārrobežu savietojamību. Esmu ar jums vienisprātis arī par daudzvalodu centrālo kontaktpunktu nodrošināšanas nozīmi, kas ir svarīga to pievienotās vērtības daļa, lai cilvēki tos varētu izmantot savā valodā un saņemt atbildi savā valodā arī ārvalstīs, tādā veidā pārvēršot centrālo kontaktpunktu līdzekli par īpaši pieejamu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Turklāt viens no galvenajiem priekšnoteikumiem šīs administratīvās sadarbības veicināšanā un centrālo kontaktpunktu pilnveidošanā ir vienlaicīgi uzlabot elektronisko tulkojumu kvalitāti. Šo jautājumu mums, iespējams, vajadzētu pārrunāt vēlāk saistībā ar patentu.
Es esmu apņēmies kolēģijas ietvaros un kopā ar saviem kolēģiem, kuri ir atbildīgi par šīm dažādajām programmām, jo atrodas dažādos ģenerāldirektorātos, palielināt elektronisko programmu pētniecību un izstrādi. Tādā veidā mēs varam pēc iespējas ātrāk nodrošināt augstākas kvalitātes, atbilstošākus tulkojumus ne tikai patentam, bet arī tādām jomām kā centrālie kontaktpunkti un Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI). Spēja iegūt nevainojamu tulkojumu, izmantojot datorizētas un elektroniskas programmas, ieviesīs lielas pārmaiņas visiem, kuriem šeit ir jāstrādā vairāk nekā 23 valodās. Esmu arī vienisprātis ar Parlamentu par nepieciešamību apmācīt valsts amatpersonas, lai tie varētu izstrādāt īstu administratīvās sadarbības kultūru, kur viņiem tās vēl nav.
Gebhardt kundze mēs arī turpināsim veicināt tikko minētā IMI izmantošanu. Mūsdienās -- es nesen šo jautājumu pārskatīju -- gandrīz 5000 Eiropas iestādes ir reģistrējušās IMI, tādēļ mans mērķis ir pavisam vienkāršs: es vēlos pārvērst IMI par tādu kā administratīvo Facebook, ja tā drīkstu izteikties, ar tulkošanas iespējām. Dāmas un kungi, mans portfelis ietver trīs pietiekami vienkāršus līdzekļus, lai tuvinātu Eiropu tās pilsoņiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tie ir: centrālie kontaktpunkti, IMI un iekšējā tirgus problēmu risināšanas tīkls (SOLVIT). Tāpēc varat man ticēt, ka es īpaši pievērsīšos šiem trim līdzekļiem, lai nodrošinātu tiem resursus, jo īpaši tulkošanas resursus un arī citus, kā arī pārliecināšos, kā tie tiek ieviesti katrā valstī.
Turklāt man nepietiek tikai ar šo jautājumu izskaidrošanu jums, es tos izklāstīšu katrā galvaspilsētā, tāpēc, kā solīts, katru nedēļu es apmeklēšu kādu no Eiropas galvaspilsētām un katrā no tām vadīšu darbsemināru valsts amatpersonām, kuras ir atbildīgas par mūsu direktīvu īstenošanu saistībā ar profesionālo kvalifikāciju, pakalpojumiem un valsts līgumiem. Katru reizi es pārliecināšos, kā un ar kādiem līdzekļiem šie pasākumi -- centrālie kontaktpunkti, SOLVIT centrs un IMI -- tiek ieviesti un izmantoti. Tādēļ es pagājušajā nedēļā biju Luksemburgā un šonedēļ došos uz Slovēniju, lai veiktu šo pārbaudi kopā ar tās amatpersonām, kuras man nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka iekšējais tirgus pienācīgi darbojas.
Tāpēc mēs tādā pašā garā turpināsim sadarboties ar dalībvalstīm un pārbaudīsim, ka papildus transponēšanai Pakalpojumu direktīva patiešām tiek pienācīgi īstenota. Turklāt, pārskatot turpmākajās debatēs ietvertos tematus, esmu Parlamenta rīcībā, lai sniegtu vēl precīzākas atbildes attiecībā uz šīs Pakalpojumu direktīvas pārraudzību un ieviešanu.
Sophie Auconie
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mūsu mērķis nav pārskatīt izstrādātās un Parlamenta 2006. gadā attiecīgi pieņemtās Pakalpojumu direktīvas īstenošanu. Šādam pasākumam vēl ir pārāk agrs laiks. Daudzas valstis to joprojām nav pilnībā vai pareizi transponējušas. Tieši tas ir iemesls šim pašiniciatīvas ziņojumam.
Pirmkārt, tas uzsver pakalpojumu nozares atvēršanas Eiropā saimniecisko un sociālo nozīmi. Kā jūs, komisāra kungs, jau minējāt, ietvertie pasākumi nosaka 40 % no ES IKP un darbavietām, turklāt paredzamās izaugsmes iespējas ir 0,6-1,5 % no IKP. Kā jūs tikko apgalvojāt, komisāra kungs, 9 no 10 darbavietām ir tieša ietekme uz ekonomiku.
Otrkārt, ziņojumā tiek uzsvērti direktīvas transponēšanas pamatelementi. Es, no savas puses, uzsvēršu divus aspektus, kurus minējāt arī jūs, Gebhardt kundze.
Pirmkārt, centrālie kontaktpunkti. Mums jāatceras, ka mūsu mērķis, protams, ir veicināt pakalpojumu sniegšanu visā Eiropā. Faktiski tas nozīmē, ka uzņēmēji, kuri vēlas sākt uzņēmējdarbību ārzemēs vai sniegt pārrobežu pakalpojumus, varētu izmantot centrālo kontaktpunktu. Tajā tiks paskaidrotas visas formalitātes un procedūras, kas tiem jāizpilda, lai sāktu uzņēmējdarbību, turklāt tas tiks veikts viņiem saprotamā valodā. Šādi centrālie kontaktpunkti ir galvenais priekšnoteikums Pakalpojumu direktīvas veiksmīgai ieviešanai. Tiem jābūt gan fiziski, gan elektroniski viegli pieejamiem un, kā jau tika minēts, tiem jābūt efektīviem un savietojamiem. Ir svarīgi neizveidot traucējošu administratīvu apgrūtinājumu mūsu uzņēmējiem, kuri ir daudz biežāk sastopami, nekā tie, kas ir ārpus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Otrais aspekts attiecas uz direktīvas darbības jomu. Direktīvā nav iekļautas vairākas nozares saistībā ar tās īpašā darbības jomas veida dēļ. Jo īpaši šāda situācija ir vispārējas nozīmes, ar ekonomiku nesaistītos pakalpojumos, jo vispārējie ar ekonomiku saistītie pakalpojumi jau faktiski ir iekļauti. Es uzskatu, ka tam visam trūkst tiesiskās skaidrības, un mums cieši jāpārrauga, kā dalībvalstis piemēro šos noteikumus.
Visbeidzot, esmu pārliecināta, ka mums jārīko vispārējas politiskas debates Eiropas līmenī, lai noteiktu, ko mēs saprotam ar vispārējas nozīmes pakalpojumiem, un paredzētu noteikumus, kurus vēlamies.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
Priekšsēdētāja kungs! Dalībvalstīm bija trīs gadi, lai ieviestu Pakalpojumu direktīvu savos valsts tiesību aktos. Gadu pēc termiņa beigām mēs varam novērtēt tās ieviešanu un rast perspektīvas lielākam progresam.
Eiropas Komisijas ziņojums skaidri pierāda dalībvalstu tiesisko un administratīvo prasību dažādību, atšķirīgās pieejas un pakāpes, kādās direktīva ir ieviesta. Vienota pakalpojumu tirgus izveide ir īpaši nozīmīga jaunu darbavietu izveidē. Tāpēc es uzskatu, ka Komisijai un dalībvalstīm vēl aktīvāk jāiesaistās visu nepārvarēto tiesisko un administratīvo šķēršļu likvidēšanā.
Jāsniedz papildu atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Daudzvalodības principa ieviešana individuālos kontaktpunktos un plašāka e-pārvaldības priekšrocību lietošana ievērojami atvieglotu pakalpojumu sniedzēju dzīvi.
Małgorzata Handzlik
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos no sirds pateikties referentei par veiksmīgo sadarbību un viņas spēju rast kompromisu. Es varu droši teikt, ka Pakalpojumu direktīva ir priekšnoteikums pienācīgai kopējā tirgus darbībai. Ja tā netiek pienācīgi ieviesta, mēs varam aizmirst par Jacques Delors redzējumu, un daudzas Akta par vienoto tirgu iniciatīvas būs vien tukši solījumi. Tāpēc savas grupas, Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu), vārdā es īpaši aicinu dalībvalstis ķerties pie neizpildītajiem ieviešanas darbiem. Pašreiz, kad esam piedzīvojuši krīzi, Pakalpojumu direktīva ir nepieciešama vairāk nekā jebkad.
Ziņojumam, kuru esam pieņēmuši Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejā, ir būtiska un, manuprāt, lielākā nozīme attiecībā uz centrālajiem kontaktpunktiem, kuri atbilstoši lietotāju uzskatiem joprojām nedarbojas pienācīgi. Reizēm daudzas procedūras joprojām nav pieejamas elektroniskā formātā. Mēs vēlamies, lai centrālie kontaktpunkti būtu visaptveroši centri elektroniskai saziņai ar iestādēm. Tomēr nevajadzētu aizmirst, ka sākotnējie punkti dažādās dalībvalstīs atšķīrās. Dažās centrālie kontaktpunkti tika izveidoti, pamatojoties uz esošajām struktūrām, citās tie tika izveidoti pilnīgi no jauna. Tomēr mēs vēlamies, lai tie savā ziņā palīdzētu pakalpojumu sniedzējiem katrā dalībvalstī. Tāpēc, manuprāt, Komisijai obligāti jāizstrādā labākās pieredzes apkopojumi, kas palīdzētu dalībvalstīm turpmākā darbā, izveidojot centrālos kontaktpunktus.
Visbeidzot, es vēlētos īsi atsaukties uz nesen publicēto ziņojumu par savstarpēju novērtējumu. Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumā jau ir ietverts paziņojums, ka dalībvalstis nav apmierinoši veikušas reglamentatīvo vienkāršošanu, bieži vien nolemjot aizstāt vienu prasību ar citu. Diemžēl, lasot ziņojumu par savstarpējo novērtējumu, bažas apstiprinās. Mēs joprojām saskaramies ar situācijām, kad dalībvalstis cenšas piemērot noteikumus, kuri reizēm nav paredzēti Pakalpojumu direktīvas noteikumos. Es ceru, ka turpmākais darbs ar direktīvu izskaus šo tendenci.
Bernadette Vergnaud
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Pakalpojumu direktīva radīja neparedzētas publiskas politiskās debates, kad tā tika apspriesta Parlamentā.
Ņemot vērā centienus rast kompromisu, kurus rosināja Gebhardt kundze, es apsveicu viņu, Parlaments 2006. gadā veiksmīgi pieņēma dokumentu, kurā tika saskaņotas vajadzības stimulēt iekšējā tirgus pakalpojumus kā iespējamu izaugsmes un darbavietu veidošanas avotu, kā arī ievērot sociālās tiesības, darba tiesības un vispārējas nozīmes pakalpojumu īpatnības.
Lai saglabātu šo trauslo līdzsvaru, īpaši rūpīgi bija nepieciešams transponēt direktīvu. Tas radīja problēmas daudzās dalībvalstīs, piemēram, grūtības centrālo kontaktpunktu un savstarpējās novērtēšanas procesa ieviešanā.
Pašreiz es uztraucos par Francijas izvēli un apšaubu to; tā ir mazākuma izvēle un veicinās noteikumu sadali starp vairākiem tiesību aktiem un dekrētiem. Mani arī skumdina ierobežojošais pakalpojumu sniegšanas pilnvarošanas jēdziena izskaidrojums. Tas radīs tiesisku nenoteiktību sociālajos pakalpojumos saistībā ar mazu bērnu un invalīdu aprūpi, neraugoties uz to, ka direktīvā ir paredzētas atbrīvojuma un izņēmuma iespējas.
Parlaments pilnībā piedalās un turpinās piedalīties šīs direktīvas veiksmīgas ieviešanas pārraudzībā, kas ir priekšnoteikums, lai nodrošinātu, ka kopējā tirgū tiktu veidotas darbavietas un tas būtu pieejamāks pilsoņiem, lai Eiropa ikdienā tiktu uztverta labvēlīgi, nevis noraidoši.
Tāpēc es aicinu dalībvalstis un Komisiju palielināt to centienus, lai nodrošinātu pilnībā pārredzamu procesu Eiropas pilsoņiem.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Morten Løkkegaard
Priekšsēdētāja kungs! Esmu pārliecināts, ka 2006. gadā nebija daudz cilvēku, kuri saprata, ka pieņem dokumentu, kuram būs liela nozīme ES izvešanai no jau uzglūnošās krīzes. Palielinot ES IKP paaugstināšanas iespējas par 1,5 % un izveidojot pietiekamu skaitu jaunu darbavietu, jāteic, ka arī, pieņemot šo dokumentu, mēs esam veikuši pāreju uz brīvu pakalpojumu apriti. Pašreiz, 2011. gadā, katrs redz, ka mēs piedzīvojam diezgan plašu krīzi, un tieši tāpēc, protams, ir jo īpaši žēl, ka daudzas dalībvalstis joprojām nav ieviesušas nozīmīgas direktīvas daļas. Tāpēc šis ziņojums ir iesniegts īpaši piemērotā laikā. Tas izaicina veselo saprātu neitralizēt attīstības sviru, kas tam ir, un cieš tieši veiksmīgie klases skolēni, kuri ir redzējuši ātras, efektīvas un pienācīgas ieviešanas jēgu un priekšrocības, un tas attiecas arī uz manu valsti.
Tiktāl bija aizrādījumi. Tagad turpināsim par gaismu tuneļa galā, un, protams, tā ir vispārīgs jautājums, ar kuru mums vajadzētu nodarboties un ar kuru mēs tiešām nodarbojāmies, sagatavojot šo ziņojumu. Es uzskatu, ka, izstrādājot šo ziņojumu, mēs esam veiksmīgi izvairījušies no pagātnes politiskiem konfliktiem, kas acīmredzami ir svarīgi, jo ir daudz citu risināmu jautājumu, kuriem mums vajadzētu tērēt savus spēkus. Nosaukšu tikai trīs no tiem. Pirmkārt, ir svarīgi izmantot mūsu pieredzi attiecībā uz pārbaudes procesu un savstarpējās novērtēšanas procesu, kuri ir lietderīgi, jo tos var turpmāk izmantot saistībā ar citām direktīvām. Tāpēc mums ir nepieciešams augstāks pārredzamības līmenis attiecībā uz minētajiem procesiem, un es ceru, ka ziņojums to spēj veicināt.
Otrkārt, ir svarīgi, protams, veicināt administratīvo sadarbību, jo īpaši izmantojot Iekšējās tirgus informācijas sistēmu (IMI), kā jau vairākas reizes tika minēts. Treškārt, kā jau daudzi cilvēki iepriekš minēja, ir svarīgi izveidot centrālos kontaktpunktus par visaptverošiem e-pārvaldības portāliem, kas var atvieglot administratīvos apgrūtinājumus pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas sniegt pārrobežu pakalpojumus.
Visbeidzot, es vēlētos pateikties par īpašo sadarbību ar Gebhardt kundzi un citiem referentiem šajā jautājumā. Es uzskatu, ka mēs sarežģītā tematā veiksmīgi atradām dažus saprātīgus kompromisus.
Pascal Canfin
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Gebhardt kundze! Mana grupa, Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa, 2006. gadā balsoja pret Pakalpojumu direktīvu, un šodien mēs uzskatām, ka ziņojums par Pakalpojumu direktīvas, iepriekš dēvētu par Bolkestein direktīvu, ieviešanas novērtēšanu ir tikpat neapmierinošs. Tāpēc Verts/ALE grupa balso pret šo ziņojumu.
Es vēlētos piebilst, Gebhardt kundze, ka jūs esat paveikusi visu iespējamo, lai panāktu iespējami labāko kompromisu. Tomēr es uzskatu, ka šajā ziņojumā ir pārkāptas dažas aizliegtas robežas, tādēļ mēs nevaram to atbalstīt.
Es vēlētos arī pateikt, ka jūs īpaši uzsvērāt, lai nejaucam dažādas atbildības, un es arī noteikti nevēlos sajaukt atbildību, kas ir dalībvalstīm, ar to, kas ir Eiropas Savienībai.
Ja Francija, piemēram, transponētu Pakalpojumu direktīvu un izvēlētos tajā iekļaut dienas mazbērnu novietnes, lai gan gandrīz visas pārējās valstis izvēlētos pretējo, tā būtu Francijas valdības, nevis Eiropas Savienības pilnīga atbildība. Tāpēc Verts/ALE grupa nebalso pret šo ziņojumu tikai tāpēc, lai kritizētu direktīvas transponēšanas norisi Francijā. Tā balso pret to divu galveno iemeslu dēļ.
Pirmkārt, mēs apspriešanās laikā atkārtoti lūdzām, lai dalībvalstis novērtē ietekmi, kāda Pakalpojumu direktīvas sākotnējai transponēšanai būtu uz darba un pakalpojumu kvalitāti. Diemžēl šādu ietekmes novērtējumu par darba un pakalpojumu kvalitāti nevarēja iekļaut ziņojumā.
Mēs arī aicinājām novērtēt izmaksu ietekmi uz valsts iestādēm. Piemēram, ikreiz, kad mēs cenšamies reglamentēt finanšu tirgus, mums atbild, ka tam būs milzīgas izmaksas. Šajā gadījumā mums ir ļoti augstas izmaksas valsts iestādēm laikā, kad budžeti ir samazināti, bet neviens nevēlas novērtēt to, lai noteiktu Pakalpojumu direktīvas priekšrocības un trūkumus.
Pēdējais punkts ir mans jautājums komisāram Barnier. Diemžēl šajā ziņojumā mēs nespējām gūt pārliecību, ka Eiropas Komisija beidzot ņems vērā Lisabonas Līguma 14. pantu un piedāvās ierosinājumus Direktīvai par sabiedriskajiem pakalpojumiem. Vai jūs varētu mums pateikt, kad Komisija beidzot uzņemsies šos pienākumus?
Malcolm Harbour
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Šīs debates šovakar ar Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju ir nozīmīgas, lai pierādītu, ka Pakalpojumu direktīva, kurā mēs ar daudziem kolēģiem, mani ieskaitot, ieguldījām tik daudz pūļu iepriekšējā Parlamentā Gebhardt kundzes vadībā, ir ārkārtīgi nepieciešama turpmākai izaugsmei un darbavietām Eiropas ekonomikā.
Es apgalvoju Canfin kungam un citiem, ka ir ieguldīts milzīgs laika un resursu apjoms, pilnveidojot arī tādas sistēmas kā centrālos kontaktpunktus, lai veicinātu darbavietu izveidošanu un izaugsmi, kuru rezultātiem pašreiz jābūt redzamiem. Faktiski saistībā ar šo ziņojumu jautājums ir par to, ka mēs jau esam ieguldījuši milzum lielu darbu, un pašreiz vēlamies redzēt minētā darba augļus.
Viens no jautājumiem, kuru komisārs ļoti labi apzinās un kurš tiek uzdots par dažām vienotā tirgus akta idejām, ko mēs tuvāko divu mēnešu laikā Parlamentā apskatīsim, ir fakts, ka dalībvalstīm jāsāk izmantot un izplatīt šos jaunos dokumentus un jāiedrošina to izmantošana uzņēmēju vidū. Kolēģi noteikti atcerēsies, ka šis dokuments savā ziņā ir paredzēts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Kā iepriekšējā Komisijā veiktais darbs pierādīja, tieši šādus uzņēmumus apgrūtināja administratīvie šķēršļi, ar kuriem tie sastapās visos pakalpojumu izveidošanas un sniegšanas posmos Eiropas Savienībā, uz ko, protams, viņiem ir tiesības saskaņā ar līgumiem.
Mums šobrīd tas patiešām ir jāīsteno. Viens no uzdevumiem ir pārvarēt visas iesakņojušās aizdomas un problēmas, kas tiem bijušas, un pierādīt, ka tas, ko mēs pašreiz esam panākuši, iespējams, ir viens no lielākajiem reglamentatīvajiem dokumentu kopumiem tirgus atvēršanai, kāds jebkad piedzīvots vienas direktīvas pieņemšanas dēļ -- mēs esam dzirdējuši par tūkstošiem pasākumu, kas tikuši mainīti, -- kā arī nozīmīgākais dalībvalstu ieguldījums vienota tirgus veicināšanai uzņēmējdarbībā.
Tā arī ir centrālo kontaktpunktu būtība. Tie faktiski nodrošina vienkāršu informāciju, kāda uzņēmumam nepieciešama, ja tas vēlas sniegt pakalpojumus citā valstī -- būtiska izpēte pirms to darbības sākšanas.
Šis ir tikai pirmais no daudzajiem ziņojumiem un pētījumiem, kurus komiteja turpinās izstrādāt, jo šis ir ilgtermiņa projekts. Mēs esam tikai pašā sākumā tam, kas ir ārkārtīgi nozīmīgs Eiropas ekonomikas nākotnei.
Eva-Britt Svensson
Priekšsēdētāja kungs! Kad Parlaments balsoja par Pakalpojumu direktīvu, Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa balsoja pret to. Mēs tā rīkojāmies, jo uzskatījām, ka Pakalpojumu direktīvas būtība pamatojas uz ES liberālā tirgus brīvību, kur uzņēmumu brīvība un brīva pakalpojumu aprite ir svarīgāki par arodbiedrību un sociālo brīvību. Kad arodbiedrības tiesības nonāk konfliktā ar iekšējā tirgus noteikumiem, virsroku gūst iekšējā tirgus noteikumi. Mēs esam redzējuši tā sekas Laval pārvaldīšanā un vairākās citās pret arodbiedrību vērstās pārvaldībās.
Izcelsmes valsts principu pilnībā aizstāja pakalpojumu sniegšanas brīvība, bet bija nepieciešams saņēmējvalsts princips jeb noteikumi, kuri pielāgojami saņēmējvalstī. Šajā nolūkā mēs iesniedzām ierosinājumu, bet diemžēl mums neizdevās to īstenot.
Es zinu, ka referente Gebhardt kundze vēlas aizsargāt arodbiedrības tiesības. Viņa raksta, ka direktīva nedrīkst graut vispārējos labklājības pakalpojumus, taču ar to vien nepietiek, lai GUE/NGL grupa atbalstītu ziņojumu. Tā tas ir tāpēc, ka pret arodbiedrību vērstā pārvaldīšana ziņojumā nav minēta, neraugoties uz faktu, ka tā ir pilnībā mainījusi darba tirgus politiku un samazinājusi darbinieku tiesības.
Ziņojums arī nepiemin prasības, kurām GUE/NGL grupa un Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa iepriekš piekrita Eiropas Parlamentā, proti, ka mums ir nepieciešams sociālais protokols, kurā arodbiedrība un sociālā brīvība netiek ierindotas aiz tirgus brīvības. Mums žēl, ka tas nav pieminēts ziņojumā.
Kad Komisija pārskata direktīvas darbības rezultātus, arodbiedrības kā kontaktpunkti tiek izslēgtas, lai gan, manuprāt, tai vajadzētu būt noteiktai prasībai. Diemžēl tāpēc GUE/NGL grupa nevar atbalstīt šo ziņojumu.
Nobeigumā es vēlētos vienkārši pateikt, ka arodbiedrības un sociālās tiesības, kā arī koplīgumus nevajadzētu uzskatīt par administratīvajiem šķēršļiem.
Mara Bizzotto
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pakalpojumu direktīva vienmēr ir bijusi ietērpta neizskaidrojami optimistiskā valodā. Šķiet, Eiropa gaidīja, ka, ieviešot šo direktīvu, notiks ārkārtēja tirgus atvēršana bez nelabvēlīgām sekām un tikai ar labvēlīgu attīstību. Pašreiz, kad to joprojām ir nepieciešams pilnībā ieviest visās valstīs, mēs jau zinām, ka šīs cerības jau vismaz daļēji ir sagrautas.
Noteiktās nozarēs direktīva neuzlabos tirgu vai piedāvāto pakalpojumu kvalitāti, tikai tā arī neveicinās darbavietu izveidi. Es varētu nosaukt daudz piemēru, ietverot vietējos tirgus un komivojažierus, kuri ir svarīga reģionālo tradīciju un identitātes daļa dažās dalībvalstīs, tostarp Itālijā.
Šī ir nozare, kura, manuprāt, būtu jāizslēdz no Pakalpojumu direktīvas piemērošanas. Šā iemesla dēļ es ceru, ka Parlaments lūgs Pakalpojumu direktīvas pārskatīšanu, lai tās darbības joma tiktu grozīta, jo pašreizējā stāvoklī tā nopietni riskē sodīt ekonomikas būtiskākās nozares.
Andreas Schwab
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Ziņojumi par ieviešanu nozīmē smagu darbu un nelielu plašsaziņas līdzekļu uzmanību, taču tiem ir galvenā nozīme Eiropas iekšējā tirgus veidošanā, jo īpaši mūsu laikmetā. Tāpēc es sākumā vēlētos pateikties visiem, kas palīdzējuši izstrādāt šo ziņojumu, jo īpaši referentei un mūsu ēnu referentei Handzlik kundzei. Komisārs atsaucās uz faktu, ka 90 % no jaunizveidotajām darbavietām Eiropas iekšējā tirgū ir terciārajā sektorā, kurš ir tā dēvētā pakalpojumu nozare. Es un vismaz Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) uzskatām, ka kavēšanās ieviešanā, kas, jāatzīst, ir bijusi un joprojām ir tikai dažās -- un tomēr dažās -- dalībvalstīs, ir katrā ziņā jārisina. Mēs lūdzam Komisiju veikt nopietnus pasākumus, lai nodrošinātu, ka Pakalpojumu direktīva, kas jau kādu laiku ir spēkā, būtu patiešām gatava tūlītējai lietošanai.
Tā kā 90 % no visām darbavietām ir izveidotas šajā nozarē, tas arī nozīmē, ka Komisijai regulāri jāpārskata darbības joma un jānosaka, vai nav radusies nepieciešamība tajā iekļaut papildu -- varbūt ļoti nelielas -- nozares.
Treškārt, es vēlētos uzsvērt, ka centrālo kontaktpunktu izveide, kas jau iepriekš ir minēta dažādos kontekstos, veido Eiropas administratīvo tiesību kodolu. Tāpēc es acīmredzot saprotu savādās dažādu dalībvalstu sūdzības par birokrātiskajiem procesiem savstarpējā novērtējumā, uz ko atsaucās Gebhardt kundze. Tomēr, ja vēlamies vienotu tirgu, galu galā mums ir jāstrādā, lai nodrošinātu tā darbību un sekmes.
Šā iemesla dēļ, komisāra kungs, man ir liels prieks redzēt, ka jūs jau esat saņēmuši tūkstoš paziņojumu projektus ar grozījumu izklāstu, ko veikušas dalībvalstis savu valstu tiesību aktos. Es ceru, ka jūs tos saņemsiet arī turpmāk. Tas nedrīkst būt apgrūtinājums vietējām kopienām, ieviešot birokrātiju, tiem drīzāk jābūt izstrādātiem, lai nodrošinātu, ka pakalpojumu sniedzēju vienotais tirgus ir dzīvotspējīgs.
Anna Hedh
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Pakalpojumu direktīvas ieviešana ir bijis sarežģīts process daudzās dalībvalstīs. Dažādos veidos tika panākts atvērtāks iekšējais tirgus ar visu tajā ietverto, taču mēs esam arī novērojuši piemērus, kad tas nav izdevies pietiekami apmierinoši.
Man kā Zviedrijas sociāldemokrātam jāpiemin mūsu situācija, kur pēc valdības veiktās direktīvas transponēšanas Zviedrijas tiesību aktos vairs nav prasības ārvalstu uzņēmumiem izraudzīties pārstāvi Zviedrijā, kuram ir tiesības apspriest un slēgt koplīgumus ar kompetentu arodbiedrības federāciju. Tā ir raksturīga ar ieviešanu saistīta problēma, jo direktīvā nav ietverti aizliegumi par atbilstošu prasību noteikšanu, un mums ir vairāki valstu piemēri, kuras veiksmīgi atrisinājušas tādas pašas problēmas, nenokļūstot šādā situācijā.
Zviedrijas darba tirgus modelis balstās uz sociālajiem partneriem, kuri uzņemas kopīgu atbildību algu un darba nosacījumu reglamentēšanā. Darba ņēmējs, kas strādā Zviedrijā bez koplīguma, tādējādi riskē strādāt sliktākos apstākļos un ar zemāku aizsardzības līmeni, nekā citi darba ņēmēji. Tāpēc ir īpaši svarīgi, lai būtu sakārtoti noteikumi, kas nodrošina, ka Zviedrijā ārvalstu uzņēmumiem ir pārstāvis, kurš ir pilnvarots vadīt sarunas, apspriest un slēgt koplīgumus.
Es ceru, ka šāda veida problēma, kas radusies pārlieku centīgas, nevis nepilnīgas ieviešanas dēļ, tiks izklāstīta ziņojumā, kas paredzēts Pakalpojumu direktīvas 16. panta 4. punktā un kuram jābūt izstrādātam līdz gada beigām.
Sophia in 't Veld
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pateikties mūsu referentei, kura nu jau vairākus gadus ir veikusi izcilu darbu. Viņa minēja, ka direktīvas transponēšanai ir jābūt pareizai. Es piekrītu, taču tai jābūt arī savlaicīgai.
Tikai puse no dalībvalstīm 2010. gada jūnijā bija ieviesusi direktīvu -- ar pusgada kavēšanos. Kā ir pašreiz, komisāra kungs? Vai šodien, vairāk nekā gadu pēc termiņa beigām, visas 27 dalībvalstis ir ieviesušas direktīvu? Ja ne, tad, manuprāt, tas ir nožēlojami.
Ieviešanai nav tehnisku šķēršļu, bet gan godkāres un politiskās gribas trūkums. Pakalpojumu direktīva pēc būtības bija ļoti vājš kompromiss un pavisam niecīgs minimums, kas nepieciešams patiesa iekšējā tirgus izveidei. Šobrīd dalībvalstis velk visu garumā, un ieviešana noris negribīgi un novēloti. Tas ir tuvredzīgi. Ekonomiskās krīzes laikā mēs nevaram atļauties zaudēt izaugsmes un darbavietu izveidošanas iespējas, jo, kamēr Eiropas Savienība risina tikai savas problēmas un nodarbina sevi ar iekšējām robežām, pārējā pasaule virzās uz priekšu. Tā uz mums negaida. Ja mēs vēlamies īstenot ES 2020, dalībvalstīm būs jāpasteidzas ar Pakalpojumu direktīvas ieviešanu.
Edvard Kožušník
(CS) Priekšsēdētāja kungs! Esmu pateicīgs, ka jūs minējāt tūkstošiem izmaiņu, kas īstenotas atsevišķās valstīs. Jau pagājis vairāk nekā gads kopš brīža, kad Pakalpojumu direktīvai vajadzētu būt transponētai visu ES dalībvalstu tiesību aktos. Tomēr diemžēl ar šādu izmaiņu tūkstošiem nepietiek. Savos centienos piemērot protekcionisma pasākumus savā iekšzemes tautsaimniecībā, dažām valstīm nav izdevies noteikt direktīvas ieviešanu kā prioritāti. Tomēr paradoksāli, ka atbilstoša Pakalpojumu direktīvas piemērošana un pārrobežu pakalpojumu sniegšanas šķēršļu likvidēšana varētu darboties kā katalizators visas ES ekonomiskajai izaugsmei, veicinot straujāku krīzes pārvarēšanu.
Saistībā ar direktīvas ieviešanu, mani ļoti satrauc fakts, ka centrālie kontaktpunkti, kuriem vajadzētu atvieglot uzņēmēju dzīvi, sniedzot informāciju par uzņēmējdarbības veikšanu attiecīgā valstī, kā arī citās dalībvalstīs, līdz šim darbojas tikai 14 dalībvalstīs. Komisāra kungs, zinot jūs, es ticu, ka jūs un jūsu kolēģi turpināsiet centienus "Vienota tirgus akta” ieviešanā un veidosiet atbilstošas pārstāvības dalībvalstīs, lai transponētu Pakalpojumu direktīvu to tiesību aktos, ietverot tās ieviešanu svarīgākajās jomās. Veiksmīga direktīvas ieviešana ir pamata priekšnoteikums vienota iekšējā tirgus izveidei. Jūs varat paļauties uz to, ka saņemsiet ziņojumus no mūsu IMCO komitejas.
Patrick Le Hyaric
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Šovakar daudz ir runāts par tehniskām problēmām saistībā ar Pakalpojumu direktīvas ieviešanu, taču, manuprāt, būtu daudz lietderīgāk, ja mēs patiešām kopīgi izvērtētu tās piemērošanu. Kāpēc gan jau tagad, kad globālā krīze ir mūsu priekšā, neatzīt, ka visas ierobežojumus atceļošās iestādes tikai saasina krīzi un pasliktina iedzīvotājiem sniegtos pakalpojumus gan Eiropas Savienībā, gan visā pasaulē?
Barnier kungs, jūs tikko minējāt, ka saistībā ar direktīvu notikušas neracionālas debates. Tomēr jūs noteikti zināt, ka šobrīd Francijā transporta uzņēmumā norisinās rūpniecisks konflikts, jo franču un poļu šoferiem nākas cīnīties savā starpā izcelsmes valsts principa dēļ.
Turklāt vispārējas nozīmes pakalpojumi daudzās vietās tiek likvidēti vai privatizēti. Un tagad mērķis ir turpināt paplašināt Bolkestein direktīvu, kā arī Vienotas uzturēšanās atļaujas direktīvu, kuru jūs, starp citu, vēlaties steidzīgi iesniegt šajā Parlamentā, lai gan Nodarbinātības un sociālo lietu komitejai nav pat bijusi iespēja izteikt viedokli par to! Tagad jūs liksiet Eiropas darba ņēmējiem ne tikai cīnīties vienam pret otru, bet arī pret imigrējošajiem darba ņēmējiem.
Turklāt situācija saistībā ar vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem joprojām nav skaidra. Nedrīkst veselības aprūpi, mājokļus, vietējās kopienas un bērnu aprūpi uzskatīt par precēm. Būtu daudz piemērotāk, ja mums būtu faktiski novērtējumi par direktīvas izmantošanas ietekmi saistībā ar nodarbinātību, dzīvi reģionos un arī patēriņa cenām, jo ir skaidri redzams, ka enerģijas cenas, gluži kā transporta cenas, nepārtraukti aug, lai gan tika teikts, ka konkurence tās pazeminās.
Trevor Colman
Priekšsēdētāja kungs! Mana grupa ir pastāvīgi bijusi pret Pakalpojumu direktīvas ieviešanu. Šajā neleģislatīvajā ziņojumā tiek uzsvērts, ka minētajai direktīvai ir potenciāls turpmākā ES ekonomikas integrēšanā.
Ziņojumā atzīts, ka direktīvas ietekmi uz ekonomiku, uzņēmējdarbību un iedzīvotājiem nevar novērtēt, kamēr tā nav transponēta visās dalībvalstīs. Tādējādi ziņojums pieprasa sīkāku, pamatīgāku Komisijas pārraudzību ar regulāriem ziņojumiem par ieviešanu. Tas paredz atbilstošus līdzekļus tā budžeta projektā 2012. gada ES līmeņa informētības paaugstināšanas kampaņas uzsākšanai un amatpersonu mācību projektiem.
Šajā ziņojumā ietvertie ierosinājumi paredz vēl vairāk regulu, uzraudzības un izdevumu laikā, kad Eiropas iedzīvotājiem pieteikts rīkoties taupīgāk. Tas vēl mazāk attēlo faktisko situāciju un paredz lielāku birokrātiju un samulsumu.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Es uzskatu, ka Pakalpojumu direktīvas pieņemšana bija nozīmīgs sasniegums svarīga Eiropas Savienības mērķa sasniegšanā, proti, vienota pakalpojumu tirgus izveidē. Atbalstu viedokli, ka pilnīga tās ieviešana sniegtu mums piekļuvi milzīgam ekonomiskajam potenciālam un veidotu darbavietas. Es vēlētos izcelt pāris aspektus, kuri, manuprāt, ir minēšanas vērti.
Pirmkārt, direktīvas pilnīgai un pareizai transponēšanai valstu tiesiskajos aktos jābūt mūsu svarīgākajai prioritātei. Saistībā ar to es uzskatu, ka Parlamentam vajadzētu uzņemties lielāku lomu tās ieviešanas pārraudzībā dalībvalstīs. Tam par iemeslu ir tā ievērojamais ieguldījums direktīvas garajā un sarežģītajā tiesiskajā pārejā, un, ņemot vērā temata nozīmību, ir pareizi pārstāvēt un pienācīgi un taisnīgi ņemt vērā mūsu pilsoņu uzskatus.
Turklāt nekavējoties jārisina jautājumi, kurus uzdevušas dažas valstis par direktīvas darbības jomas interpretāciju, lai nodrošinātu tiesību aktu noteiktību un direktīvas efektivitāti.
Centrālo kontaktpunktu ieviešana pakalpojumiem jāveic, aizvien palielinot IT jomas izmantošanu, sniedzot pakalpojumus tiešsaistē ar vieglu piekļuvi, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodrošinās savietojamību ar citiem portāliem citās dalībvalstīs, tādējādi pārvarot valodas barjeras, ar kurām katru dienu sastopamies.
Kas attiecas uz direktīvas paredzēto savstarpējo novērtēšanas procesu, pareizi veikts tas var būt īpaši lietderīgs, lai noteiktu labāko pieredzi, kas var pamudināt tās valstis, kas kavējas ar direktīvas transponēšanu, un tiesību aktu konverģences sekmēšanai.
Olga Sehnalová
(CS) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas vienotais pakalpojumu tirgus joprojām neizmanto savu potenciālu. Pakalpojumu direktīvas mērķim jābūt pakalpojumu sniegšanas šķēršļu likvidēšanai visā Eiropā, turklāt tai jāievieš ievērojami uzlabojumi. Tā diemžēl nenotiek. Tāpēc atzinīgi vērtēju Gebhardt kundzes ziņojumu. Es piekrītu uzskatam, ka ir nepieciešams izdarīt efektīvu spiedienu uz dalībvalstīm, lai paātrinātu direktīvas ieviešanu valstu tiesību aktos un to pilnībā pabeigtu. Tomēr, manuprāt, ka tikpat svarīga mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir apziņa, ka ir vietas, kurās viņi var saņemt palīdzību saviem uzņēmējdarbības pasākumiem pakalpojumu jomā. Tāpēc, manuprāt, īpaši svarīgi ir paaugstināt informētības līmeni par centrālajiem kontaktpunktiem.
Šā iemesla dēļ, es savos grozījumu ierosinājumos galvenokārt pievērsos nepieciešamībai atjaunināt informācijas kampaņu šī projekta atbalstam. Kampaņai vajadzētu pievērsties visiem projektā iesaistītajiem, ietverot valsts iestādes. ES varbūt ir labākie nodomi un tā var sagatavot labākos tiesību aktus un atbalsta pasākumus, kurus visas valstis pat ieviestu savu iespēju robežās, taču, ja uzņēmumi un uzņēmēji par to nav informēti, rezultāts vienmēr būs atšķirīgs.
Šajā aktā par vienoto tirgu mēs cenšamies pielāgot Eiropu ne tikai tās pilsoņiem un patērētājiem, bet arī uzņēmumiem un uzņēmējiem. Tāpēc ieklausīsimies viņos un nodrošināsim tiem pietiekamu pieejamo informāciju.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Pamatjautājums saistībā ar šo īstenošanas direktīvu ir šāds: kāda ir bijusi Pakalpojumu direktīvas nozīme uzņēmējdarbībā, kā arī patērētājiem, pilsoņiem un IKP?
Mani jo īpaši interesē tas, kā veicies mazajiem uzņēmumiem. Saistībā ar to ziņojums atsaucas uz mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām un īpašajiem apstākļiem. Tomēr tajā netiek veikta padziļināta analīze par Pakalpojumu direktīvas ietekmi uz cita lieluma un nozaru uzņēmumiem. Es vēlētos par to saņemt vairāk informācijas.
Piemēram, nav informācijas par to, kādos apjomos mazie un vidējie uzņēmumi ir palielinājuši savus pārrobežu pasākumus. Tā kā mazajiem uzņēmumiem neizbēgami tika uzspiestas Pakalpojumu direktīvas saistības, būtu lietderīgi zināt, kādu labumu tieši šie uzņēmumi ir guvuši no minētās direktīvas.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs! Pakalpojumu direktīvai bez šaubām ir galvenā nozīme pakalpojumu attīstības veicināšanā dalībvalstīs un jo īpaši daudz plašākā gan uzņēmēju, gan patērētāju iespēju klāsta pārrobežu izmantošanā. Tomēr problēmas rada daudzās valstīs joprojām esošais protekcionisms.
Šodien, pēc vairākiem gadiem debatējot par direktīvas ieviešanu, es vēlētos izteikt vilšanos par to, ka mums bija nepieciešami pieci gadi, lai pēc vairāku punktu saīsināšanas un pievienošanas šeit, Parlamentā, īstā Bolkestein direktīva beidzot stātos spēkā. Šobrīd mums pat nav skaidru pierādījumu, ka tā ir sasniegusi paredzēto, jo dalībvalstis joprojām pārprot vienotā iekšējā tirgus filozofiju un nozīmi. Man ļoti žēl, ka piecās valstīs nedarbojas centrālie kontaktpunkti, tomēr vēl satraucošāks ir fakts, ka starp pārējo dalībvalstu kontaktpunktiem joprojām nav izveidots atbilstošs savietojamības līmenis.
Kā jau iepriekšējie runātāji uzsvēra, problēma ir tā, ka īpaši mazajiem uzņēmumiem joprojām nav pietiekošas informācijas par centrālo kontaktpunktu iespējām, turklāt dažās valstīs šādi punkti pat nav. Uzskatu, ka dalībvalstu savstarpējā novērtēšana ir lietderīga. Varbūt tam būs kāds labvēlīgs rezultāts nākotnē. Es vēlētos pateikties referentei un arī ēnu referentei Handzlik kundzei par īpaši precīzu minētās situācijas aprakstu. Pievērsiet uzmanību 36. pantam, kurā ziņojumā ir minēts, ka dalībvalstīm jāveic riska novērtējumi un jānodrošina, lai uzņēmumi nesaskaras ar bezjēdzīgiem šķēršļiem nepieciešamo elektronisko procedūru izpildes laikā.
Jens Geier
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār Barnier, dāmas un kungi! Mēs visi zinām, ka Eiropas Savienībai nav tā labākā reputācija. Tam par iemeslu bieži vien ir fakts, ka darba ņēmējiem nav sajūtas, ka līdzsvars starp brīvību un drošību ir aizsargāts vai tas daudzās jomās būtu jāatjauno. Tas, piemēram, ir redzams Pakalpojumu direktīvā, jo tā ir nozīmīgs iekšējā tirgus virzītājs, tomēr vienlaicīgi tā arī izceļ šī tirgus ierobežojumus. Tāpēc ziņojums ir nozīmīgs. Tas ir sarežģīts uzdevums, kura izpildei Gebhardt kundze ir sniegusi pilnīgi izcilas atbildes.
Tomēr joprojām ir jāpārvar daži šķēršļi. Pakalpojumu direktīva nekādā gadījumā nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt pamatprincipu par vienlīdzīgu samaksu vienādam darbam vienā un tajā pašā vietā. Tāpēc mums, izmantojot visas mums pieejamās pārraudzības iespējas, jānodrošina, ka arī pārrobežu pakalpojumos šis princips netiktu pārkāpts.
Centrālajam kontaktpunktam jānodrošina taisnīga piekļuve tirgum valstī, kurā tiks sniegti pakalpojumi. Tomēr tas nav paredzēts tikai pašiem pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmumiem, par kuriem, piemēram, manā dzimtajā pilsētā Esenē ir atbildīgas sešas amatpersonas par četrām pilsētām. Tas ir paredzēts arī darba ņēmējiem. Tādēļ ir ārkārtīgi būtiski, kāda valoda tiek izmantota šajos centrālajos kontaktpunktos. Mums Reģionālās attīstības komitejā par šo bija diezgan bezcerīga diskusija. Manuprāt, ir jāizmanto kaimiņvalstu valodas.
Amalia Sartori
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, referentes kundze, dāmas un kungi! Kā jau vairāki citi deputāti, es arī atgādināšu par lielajām pūlēm, ko mēs pielikām, lai pārvarētu neskaitāmus šķēršļus, kamēr mēs beidzot varējām apstiprināt Pakalpojumu direktīvu. Šodien, pēc četriem gadiem, mēs novērtējam paveikto, ko, manuprāt, ir nepieciešams darīt.
Es uzskatu, ka ir jāizmanto visi iespējamie instrumenti, lai panāktu pilnīgu un precīzu direktīvas transponēšanu katrā dalībvalstī, pārbaudot, lai visi grozījumi tiesību aktos darbojas vispirms jau reģionālā līmenī, jo īpaši valstīs ar izteiktākām federālām iezīmēm.
Šajā sakarā, manuprāt, ir īpaši svarīgi, lai visas šīs valstis veiktu konkrētus pasākumus, tā nodrošinot, ka direktīva tiek ieviesta atbilstošā laika posmā, lai novērtētu to dalībvalstu centienus, kurās ieviešana notiek veiksmīgāk un kurām tādējādi nāktos saskarties ar nopietnām grūtībām iekšējā tirgus novērtēšanā, kura viens no galvenajiem elementiem būtu ierobežots.
Grūtībām, kas radušās jaunu šīs nozīmīgās direktīvas izstrāžu un aspektu veidošanā, nepieciešams, lai valdības organizētu regulāras informācijas un komunikācijas kampaņas, iesaistot kompetentās iestādes tiktāl, ciktāl dokumentā ir noteikti attiecīgie pasākumi. Pašreiz šīs kampaņas joprojām ir jāorganizē.
Nobeigumā es vēlētos nepiekrist attiecībā uz savstarpējās novērtēšanas procedūras nopelniem, kuri ir izrādījušies īpaši lietderīgi, veicinot lielāku pārredzamību valsts tiesību aktos un veidojot strukturētu dialogu starp dalībvalstīm.
Konstantinos Poupakis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es vispirms vēlētos apsveikt referenti un ēnu referentus saistībā ar ziņojumu un sadarbošanās garu, ko tie pierādīja. Galvenās direktīvas ieviešanas problēmas, neraugoties uz faktu, ka lielākā daļa dalībvalstu ir ievērojami virzījušās uz priekšu, saskaņā ar ziņojumu ir, pirmkārt, informācijas trūkums uzņēmumiem par to, kas tiek piemērots katrā dalībvalstī, un, otrkārt, par nevajadzīgo administratīvo apgrūtinājumu laikietilpīgu procedūru veidā.
Šīs problēmas veido konkrētus šķēršļus pārrobežu tirdzniecībai pakalpojumu nozarē un vienlīdzīgas konkurences nosacījumos tirgū, ņemot vērā visus tajā ietvertos pasākumus.
Tāpēc, lai direktīvu piemērotu pareizi, ir svarīgi, ka centrālie kontaktpunkti darbojas kā e-pārvaldības portāli, tādā veidā veicinot procedūru un formalitāšu izpildi attālināti un vienlaicīgi sniedzot informāciju par darba tiesībām un jo īpaši par nodokļiem.
Tomēr, ja mēs vēlamies pilnveidot tirgu, sekmēt izaugsmi un veidot jaunas darbavietas, dalībvalstīm, manuprāt, vajadzētu ne tikai paātrināt direktīvas piemērošanu, bet arī veikt tūlītējus pasākumus attiecībā uz direktīvas neskaidrajiem punktiem, lai sniegtu labumu sabiedrībai kopumā un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī aizsargātu darba ņēmēju tiesības.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētāja kungs! Es vispirms vēlētos pateikties par grupas sniegto iespēju izteikties šajās debatēs un jo īpaši uzslavēt referenti un komisāru Barnier par izcilo un nozīmīgo darbu, ko viņi ir paveikuši.
Kopš esmu Eiropas Parlamentā, es visu laiku dzirdu par nepieciešamību pēc vienotākas Eiropas. Es pilnībā atbalstu šo koncepciju. Nesenā ekonomiskā krīze ir izplatījusi šo ideju mūsu visu vidū, jo īpaši manā valstī.
Mums Īrijā šobrīd notiek vēlēšanas, un ir ļoti interesanti, ka vairāk tiek runāts par ES, nekā par vietējas nozīmes jautājumiem, kas acīmredzami daļēji ir ES SVF sniegtās palīdzības dēļ. Tomēr -- un tas ir kas nepieredzēts -- Īrijas vadītājs divas dienas pavada Eiropā -- vienu ar prezidentu Barroso un šodien ar kancleri Merkel. Šis mums visiem pierāda vēl iepriekš nepieredzētas saistības ar Eiropu.
Tāpēc direktīvai ir potenciāls sniegt mums visā Eiropā palīdzību, lai izkļūtu no ekonomiskās krīzes un veicinātu labklājību. Diemžēl daudzas valstis, tostarp mana valsts, nav šo direktīvu transponējušas savos tiesību aktos. Cerams, ka tas mainīsies jaunās valdības laikā.
Jo īpaši liels potenciāls ir attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Līdz šim tas nav bijis lietderīgs, jo uzņēmumi nav informēti, jo ir valodas problēma u. c. Vispirms direktīva jātransponē tiesību aktos. Otrkārt, ES jānosaka šķēršļi un sodi valstīm, kas neiekļaujas termiņos. Līdz šim tas viss ir bijis pārāk vienkārši. Ja mēs vēlamies progresu, tas ir jādara.
Ja katram mazajam un vidējam uzņēmumam būtu vēl viens darba ņēmējs, bezdarbs Eiropā izzustu.
Tā ir lieliska iespēja, kā jau Harbour kungs un citi minēja. Mēs nedrīkstam kavēties.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es vispirms vēlētos uzsvērt, ka Ungārijas prezidentūrai ir liela nozīme veiksmīgā šī savstarpējā novērtēšanas procesa noslēgšanā, kurš pārbauda dalībvalstu direktīvas transponēšanas kvalitāti. Taču nepārtraukti ir jāuzsver, cik svarīgi ir palielināt piekļuvi informācijai, konkurētspējai un tādējādi arī palielināt uzņēmumu mobilitāti, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Protams, arī mēs varam būt ieguldītāji, veicinot pārrobežu darbības mazajos un vidējos uzņēmumos. Daudzvalodu kontaktpunktiem varētu būt un tiešām ir svarīga nozīme šajā procesā. Ungārijas valdība vienmēr ir ievērojusi un arī turpmāk ievēros termiņus, lai transponētu visus Pakalpojumu direktīvas elementus Ungārijas tiesību aktos un praksē. Manuprāt, direktīva ir atbilstoša, taču, lai sasniegtu tās mērķus, dalībvalstīm ir jāievēro visi direktīvas elementi un jāizpilda tie savlaicīgi, ievērojot termiņus.
Jutta Steinruck
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Brīva darba ņēmēju pārvietošanās, pakalpojumu izveidošanas brīvība un sniegšanas brīvība ir nozīmīgākie mūsu iekšējā tirgus balsti. Protams, tie nedrīkst būt iemesls sociālajam dempingam. Pakalpojumu sniedzējiem ir jāciena tās valsts tiesību akti, kurā tie darbojas. Tādēļ saņēmējvalsts principam jābūt konsekventi ievērotam. Lai tā notiktu, visām dalībvalstīm ir jāizpilda tām uzdotais.
Mana dzimtene, Vācija, nav izpildījusi uzdoto, jo tajā diezgan nepārprotami ir pamatnosacījumu trūkums attiecībā uz godīgu mobilitāti un sociālo nodrošinājumu. Daudzās jomās nav saistošas minimālās algas, nav pietiekama nedeklarēta darba pārraudzība, turklāt kā ierasta parādība darba tiesību apiešanai pie mums darbojas fiktīva pašnodarbinātība. Kā jau Geier kungs minēja, mums arī nepieciešami konsultācijas centri dažādās valodās ne tikai uzņēmumiem, bet arī norīkotajiem darba ņēmējiem. Lai, sniedzot pakalpojumus, labumu gūtu arī darba ņēmēji, joprojām vēl ir jāatrisina daudzi jautājumi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Pakalpojumu direktīva dalībvalstīm, valsts pārvaldes un vietējām iestādēm izveido vispārēju tiesisko reglamentējumu ar mērķi vienkāršot procedūras un saskaņot noteikumus saistībā ar tiesībām izveidot un sniegt pakalpojumus. Tā arī paredz centrālos kontaktpunktus ar mērķi piedāvāt palīdzību pakalpojumu sniedzējiem un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Mēs aicinām visas dalībvalstis pārveidot centrālos kontaktpunktus e-pārvaldības portālā, kurš sniegs pilnīgu tiešsaistes pakalpojumu klāstu pakalpojumu sniedzējiem, kas vēlas nodibināt uzņēmumu vai piedāvāt pārrobežu pakalpojumus. Dalībvalstīm jānodrošina centrālo kontaktpunktu pieejamība, ietverot iespēju elektroniskā veidā attālināti izpildīt jebkādas formalitātes un procedūras. Lai nodrošinātu elektronisku centrālo kontaktpunktu savietojamību un savstarpēju elektronisko parakstu atpazīšanu, mēs aicinām Komisiju paātrināt Direktīvas 1999/93/EK par elektroniskajiem parakstiem pārskatīšanu un tiesību aktu par e-identifikācijas un e-autentifikācijas savstarpēju atpazīšanu pieņemšanu, lai veicinātu pārrobežu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu vienotā tirgū.
Edit Herczog
Priekšsēdētāja kungs! Ungārijas datoru speciālists var likumīgi strādāt Čehijas Republikā. Tas ir lieliski. Protams, arī pirms tam viņš varēja tur strādāt, taču melnajā tirgū. Viens no mūsu lielākajiem sasniegumiem ir tas, ka tagad varam pārvietoties likumīgi.
Tikai 8 % mazo un vidējo uzņēmumu veido 15 % no visa apgrozījuma Eiropas tirgos. Ja mēs šo skaitli vienkārši dubultotu, lai 20 % mazo un vidējo uzņēmumu veidotu 30 % no apgrozījuma iekšējā tirgū, mēs sasniegtu vēlamo rezultātu. Pēc gada mēs jau virzāmies uz to.
Es vēlētos pateikties visiem, kas iepriekš strādājuši pie Pakalpojumu direktīvas izstrādes, un tiem, kas to ieviesuši dalībvalstīs. Tas lieliski stimulē katru valdību ieviest e-pārvaldību un izmantot jaunās IKT tehnoloģijas. Nelielās valodu problēmas jārisina uzmanīgi, tās mums ir jāuzlabo, tomēr Pakalpojumu direktīvas veiksmīgākā daļa ir tā, ka tā būtiski ietekmēs Eiropas ekonomiku turpmākajos gados. Neņemot vērā taupības programmas, šis ir liels sasniegums, tāpēc es vēlētos apsveikt referentus un tos, kuri piedalījās šajā darbā.
Morten Løkkegaard
(DA) Priekšsēdētāja kungs! Es tikai vēlētos īsi papildināt savu pirmo runu. Daudzi no mums, kas šodien ir runājuši, minēja valstis, kurām joprojām nav savu centrālo kontaktpunktu, tāpēc es vēlētos izteikt tiešu aicinājumu komisāram ietekmēt šā jautājuma risināšanu valstu apmeklējumu laikā un vēlreiz uzsvērt dalībvalstīm, ka šie centrālie kontaktpunkti ir jānodrošina. Noteikumi ir pienācīgi jāpiemēro. Es gan neesmu eksperts, ja runājam par to, kā izdarīt lielāku spiedienu uz valstīm, kas to nav paveikušas, taču es ļoti ceru, ka jūs kā komisārs darīsiet, ko varēsiet, lai ietekmētu šīs valstis. Manuprāt, tas ir vienkārši apkaunojoši, ka pēc 14 mēnešiem mums joprojām ir valstis, kuras nav ieviesušas šo direktīvu.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Ir lietderīgi un nepieciešami atgādināt vairāku valstu amatpersonu cīņas pret šo direktīvu, cīņas, kas apvienojās un izvērsās Eiropas līmenī, cīņas, kas veicināja dažu nelabvēlīgu pirmā direktīvas projekta aspektu grozījumus vai svītrojumus. Tomēr šī apspriede skaidri pierāda, ka šaubu iemesli un cīņu vadmotīvi nav izzuduši.
Tā tas ir, pirmkārt, tāpēc, ka visas jomas, kurās valstīm ir iespēja un pienākums izpildīt savus sociālos uzdevumus, izmantojot sabiedriskos pakalpojumus, nav skaidri izslēgtas no direktīvas darbības jomas. Kā jau mēs labi zinām, sabiedrisko pakalpojumu koncepcija ir sagrozīta, lai sniegtu tikai šauru tās ieskatu. Kāpēc ir ierobežota dalībvalstu spēja iejaukties savas vienreizības nodrošināšanā un aizsargāt savu ražošanas un uzņēmējdarbības struktūru? Tas ir tāpēc, ka izveidošanas brīvība un brīva pakalpojumu sniegšana joprojām gūst virsroku pār sociālajām un darba tiesībām, kuras pakāpeniski samazinās, vienlaicīgi stiprinot šo vienoto tirgu.
Priekšsēdētāja kunga, komisāra kungs! Patiess ieguldījums mazo un vidējo uzņēmumu interešu aizstāvēšanā būtu tūlītējs tā dēvēto taupības plānu aizliegums, kuri apspiež šos uzņēmumus neskaitāmās valstīs, piemēram, Portugālē.
Evelyn Regner
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Jūs noteikti būsiet ievērojis, ka ļoti daudzi Eiropas Parlamenta deputāti, kuri vēlas izmantot uzmanības pievēršanu, jo šis temats mums ir īpaši svarīgs. Es esmu no Austrijas -- valsts, kurā vēl nav ieviesta Pakalpojumu direktīva. Iemesls tam ir saistīts ar konstitucionālo likumu -- bija nepieciešams vairākums, lai pieņemtu federālo konstitucionālo likumu, un to nebija viegli iegūt. Es vēlētos no sirds pateikties referentei Gebhardt kundzei ne tikai par to, ka viņa tik ilgi iesaistījusies šajā tematā, bet arī tāpēc, ka viņa kopā ar ēnu referentu šajā ziņojumā centās pielāgot gan principus, gan praktiskus apsvērumus. Šie principi uzsver, cik būtiski ir izslēgt sociālos pakalpojumus un veselības aprūpes pakalpojumus. Praktiskajos apsvērumos ietverta, piemēram, spēja atrast meklēto un iegūt nepieciešamo informāciju internetā.
Galvenais iemesls manai runai ir izteikt vilšanos par to, ka pat Pakalpojumu direktīvas ieviešana joprojām nav pierādījusi iespējamību atbrīvoties no algu un sociālā dempinga.
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Es esmu no Grieķijas un, atšķirībā no Austrijas, Grieķija pirms pāris mēnešiem, 2010. gadā, uzsāka Pakalpojumu direktīvas ieviešanu, transponējot to valsts tiesību aktos.
Mēs ar to ļoti lepojamies, jo paveicām to Grieķijai ļoti grūtā laikā, krīzes posmā, turklāt mūsu sasniegums ir ļoti nozīmīgs, jo pirmie, kas, piemērojot Pakalpojumu direktīvu, tiek atbalstīti, jo īpaši centrālajos kontaktpunktos, būs mazie un vidējie uzņēmumi, kuri mums Eiropas ekonomikā ir nepieciešami vairāk par visu.
Es vēlētos atkārtot cita Grieķijas deputāta iepriekš teikto. Poupakis kungs no Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgajiem demokrātiem) minēja, ka ir ļoti svarīgi būt informētiem un ir svarīgi likvidēt administratīvo apgrūtinājumu.
Visbeidzot, es no visas sirds vēlētos pateikties Gebhardt kundzei par to, ka viņa kā māte ir lolojusi šo bērnu, ar ko es domāju Pakalpojumu direktīvu, kopš pēdējā likumdošanas perioda; viņa to ir audzinājusi un, manuprāt, sadarbībā ar "tētuku”, komisāru Barnier, viņi tiešām spēs izaudzināt direktīvu kā pašu bērnu Eiropas iedzīvotāju labā.
Priekšsēdētājs
Rapti kundze, es jums devu mazliet vairāk laika, jo dzimšanai vienmēr nepieciešams ilgāks laiks. Ceru, ka mazajam klājas labi!
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs! Tas tiesa, ka mums ar Gebhardt kundzi ir labas attiecības, bet tas nenozīmē, ka mums vienmēr jābūt vienisprātis. Vienīgais, ko varu piebilst ir tas, ka mums jāsadarbojas prātīgi, Rapti kundze.
Es arī biju pārsteigts par jūsu minēto, Rapti kundze. Man pašam nesenā Grieķijas apmeklējuma laikā bija iespēja redzēt, atsaucoties uz Harbour kunga izteiktajām šaubām par direktīvas sniegto izaugsmes potenciālu, ka, ja tā tiek izmantota prātīgi, ievērojot noteiktos ierobežojumus, bet izmantojot visas tās iespējas, pakalpojumu ekonomikai noteikti ir potenciāls, kas ir tik būtiski izaugsmei -- es atkārtošu: citai lauksaimniecības pārtikas ražošanas, kā arī ražošanas ekonomikas izaugsmei jābūt vienlīdz svarīgai vai svarīgākai. Turklāt, ja direktīva tiks pienācīgi izmantota, tā būs iespēja atvērtām ekonomikām, piemēram, Grieķijas ekonomikai, kur pakalpojumi, jo īpaši tūrisma pakalpojumi un tūrisma nozare, ir īpaši nozīmīgi.
Es vēlētos piekrist Schwab kungam un Gebhardt kundzei, kuri uzsvēra Parlamenta lomu šīs direktīvas uzlabošanā, un apstiprināt, ka Parlaments darīs visu, lai nodrošinātu atbilstošu tās ieviešanu. Kā jau es bieži esmu teicis Harbour kungam, es personīgi ļoti uzmanīgi vēroju tās ieviešanu.
Šodien gandrīz visas dalībvalstis ir izvēlējušās pieņemt horizontālus tiesību aktus. Vergnaud kundze un Canfin kungs uzsvēra -- viņi gan pauda savu nožēlu par to, taču izteikt savu viedokli ir viņu pienākums, -- ka arī Francija un Vācija ir devušas priekšroku direktīvas principu tiešai integrēšanai to esošajos nozaru tiesību aktos. Šādu pieeju var apšaubīt vai kritizēt, Vergnaud kundze, kā jūs pati to darījāt, taču mēs ticam, ka tā ir skaidra un lietderīga Eiropas kontekstā.
Es vēlētos arī norādīt Hyusmenova kundzei, ka 23 dalībvalstis jau ir pieņēmušas horizontālos transponēšanas tiesību aktus. Kelly kungs minēja, ka Īrija bija pati pēdējā, kas to paveica. Divās citās dalībvalstīs -- Regner kundze runāja par Austriju un Luksemburgu -- likumdošana pašreiz tiek pārbaudīta to parlamentos.
Es vēlētos norādīt in 't Veld kundzei, ka joprojām ir pienākumu neizpildes procedūra attiecībā uz septiņām dalībvalstīm, kurām nav izdevies saskaņot to transponēšanas pasākumus. Tāpēc, kā jau jūs, dāmas un kungi, redzat, mūs vieno līgumu un aktīvas darbības gars. Kā jau iepriekš tika minēts, es pats apmeklēšu dalībvalstis. Løkkegaard kungs minēja manus apmeklējumus saistībā tieši ar šiem jautājumiem. Tomēr jūs redzēsiet, ka nepieciešamības gadījumā mēs varam būt vēl uzstājīgāki, uzsākot pienākumu neizpildes procedūras, lai nodrošinātu pienācīgu direktīvas ieviešanu.
Auconie kundze, Handzlik kundze, Sehnalová kundze, Gebhardt kundze un Harbour kungs uzsvēra daudzvalodu centrālo kontaktpunktu nozīmi. Šajā jautājumā par daudzvalodu pakalpojumu nozīmi mēs esam vienisprātis, par pakalpojumiem, kuri elektroniski ir arī īpaši savietojami un kuriem var piekļūt ar brīnumainā rīka -- interneta palīdzību -- Comi kundze un Roithová kundze to minēja, tāpat arī pirms brīža Herczog kundze, runājot par šiem centrālajiem kontaktpunktiem.
Es vēlētos norādīt Handzlik kundzei, ka Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai dalītos labajā pieredzē par tādiem jautājumiem kā Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) un Iekšējā tirgus problēmu risināšanas tīkls (SOLVIT). Mums ir ekspertu grupa, kuras uzdevums ir veicināt šo labās pieredzes apmaiņu; mēs esam uzsākuši pētījumu, lai pārbaudītu, kā viss noris, un 2011. gada beigās mēs organizēsim konferenci par centrālo kontaktpunktu praktisko darbību tādā pašā garā, kā vienotā tirgus forumu, kuru es vēlos organizēt -- to ieteica von Thun und Hohenstein kundze un Harbour kungs. Tas būs ikgadējs vienotā tirgus forums, kas mums kopā ar uzņēmumiem un profesionālām organizācijām vai arodbiedrībām ļaus izmantot daudz cilvēcīgāku, praktiskāku, uz iedzīvotājiem vērstāku un šim tirgum tuvāku pieeju.
Løkkegaard kungs un Gáll-Pelcz kundze, kuri mums atgādināja par Ungārijas prezidentūras saistībām, pieminēja savstarpējā novērtējuma procesu. Tā ir vēl viena jauna metode, kura, ja mēs gūsim panākumus, cerams, būs lietderīga citu Eiropas dokumentu izstrādē. Es īpaši pievēršos šim konstruktīvajam savstarpējam novērtējumam, kurš ir mūsdienīgs līdzeklis, kas ietver katra atsevišķa gadījuma novērtējumu, pirms tas tiek piemērots citiem tiesību aktiem.
Harbour kungs minēja izpildes pārbaudes, kuras esam uzsākuši. Kāpēc mēs katram pakalpojumam esam uzsākuši šos izpildes pārbaudījumus, lai vērotu noteiktu Eiropas dokumentu savstarpējo labvēlīgo vai nelabvēlīgo ietekmi? Jo mēs saprotam, ka pienācīgai Pakalpojumu direktīvas piemērošanai mums nepieciešams novērtēt citus dokumentus, un es varu sniegt piemēru par arhitektu Beļģijā, kurš apkalpo klientus Nīderlandē un kuru atkarībā no apstākļiem var ietekmēt Pakalpojumu direktīva, Profesionālās kvalifikācijas direktīva, Elektroniskās komercijas direktīva, Patērētāju aizsardzības direktīvas un citi dokumenti. Tāpēc mums jānodrošina -- un tieši tā mēs rīkosimies, izmantojot izpildes pārbaudes, -- ka šie dažādie Eiropas dokumenti tiek piemēroti saskanīgi.
Nobeigumā es vēlētos, priekšsēdētāja kungs, skart ļoti politisku jautājumu, kurš arī man ir svarīgs, dāmas un kungi, un uz kuru pirmā jau norādīja Gebhardt kundze: šī direktīva jāizmanto tai paredzētajiem mērķiem, to nedrīkst izmantot citādi. Tāpēc es būšu tikpat modrs kā jūs attiecībā uz noteiktu dalībvalstu kārdinājumu izmantot direktīvu citiem, tai neparedzētiem nolūkiem, jo īpaši gadījumos, kas varētu skart vispārējas ekonomikas nozīmes pakalpojumus. Auconie kundze jau skāra šo jautājumu, tāpat arī pirms brīža Svensson kundze un Bizzotto kundze.
Es vēlētos atgādināt Canfin kungam, kurš apšaubīja manis apgalvoto, ka Komisija ciena savas saistības, strādājot pie dokumenta, kurš uzlabos sakarus sabiedrisko pakalpojumu jomā, vispārējas ekonomikas nozīmes pakalpojumu jomā. Mans kolēģis, Almunia kungs, par konkurenci atbildīgais komisārs, strādā pie Monti-Kroes tiesību aktu kopuma uzlabošanas. Tāpēc jums būs divi līdzekļi saistībā ar sakariem, kuriem jāizskaidro jautājumi un jānovērš neskaidrības, reizēm arī strīdi vai pārpratumi.
Sakari vispārējas ekonomikas nozīmes pakalpojumos vai sabiedriskajos pakalpojumos tiks izstrādāti šī gada laikā. Es vēlētos arī Geier kundzei pateikt, ka Pakalpojumu direktīvai nevajadzētu ietekmēt darba ņēmēju tiesības, jo direktīva šo jautājumu neskar. Tās jautājumos tiešām neietilpst tiesības vai Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā.
Visbeidzot es vēlētos apgalvot Le Hyaric kungam, kura kritiku es pirms brīža dzirdēju, ka ne transports, ne veselības aprūpe nav iekļauti Pakalpojumu direktīvā. Šī direktīva nenosaka, ka sabiedriskie pakalpojumi ir katrā ziņā jāprivatizē -- un es tam un citiem papildu jautājumiem pievērsīšu īpašu uzmanību -- sakaros, kurus mēs izstrādājam vispārējas nozīmes pakalpojumiem.
Citiem vārdiem sakot, dāmas un kungi, es zinu, ka šī direktīva ir izraisījusi debates. Vēlos atgādināt, ka tā ir būtiski uzlabota, ka tā pašreiz ir pilnīgi skaidra un mēs to varam izmantot darbavietu un izaugsmes veicināšanai, ko iedzīvotāji nepacietīgi gaida. Es vēlos, lai mēs būtu prasīgi -- jums ir tiesības tādiem būt, -- bet es arī vēlētos redzēt objektīvu vērtējumu attiecībā uz šo direktīvu un kopīgu darbu šī vienotā pakalpojumu tirgus izveidē, sadarbojoties un izmantojot sadarbības metodes. Katrā gadījumā tie ir jautājumi, ko esmu apņēmies risināt -- un ko es arī solīju risināt -- turpmākajos četros gados, lai sekmētu šīs direktīvas potenciāla pilnīgu īstenošanu.
Evelyne Gebhardt
Priekšsēdētāja kungs! Šīs debates bija ļoti interesantas un daudz ko izskaidroja. Tomēr es vēlētos paust savus novērojumus, proti, joprojām ir tādi cilvēki, kuri apsver veco Bolkestein ierosinājumu, kurš patiesībā paredzēja liberalizāciju un noteikumu atcelšanu, neraugoties uz faktu, ka tas jau sen ir pagātnē un Pakalpojumu direktīvas, kāda tā ir izstrādāta pašreiz, mērķis ir sniegt cilvēkiem iespēju izmantot savu kvalifikāciju, lai piedāvātu pakalpojumus visā Eiropas Savienībā. Tāds ir Pakalpojumu direktīvas mērķis, un ir svarīgi to atgādināt. Es vēlētos vēlreiz uzsvērt, ka mēs šīs izmaiņas esam noteikuši pietiekoši skaidras.
Turklāt es vēlētos atgādināt, ka mums Pakalpojumu direktīvā pilnīgi noteikti ir sociālā klauzula. Tas ir tāpēc, ka mēs 1. pantā esam iekļāvuši klauzulu, saskaņā ar kuru, piemērojot Pakalpojumu direktīvu, nevar pārkāpt dalībvalstu darba un sociālās tiesības. Tāpēc, ja kas tamlīdzīgs notiktu kādā dalībvalstī -- un to es minēju jau pašā sākumā, -- tas būtu nepareizas Pakalpojumu direktīvas ieviešanas dēļ. Ja runājam par Rüffert lietu, tai nav nekādas saistības ar Pakalpojumu direktīvu. Šādi gadījumi attiecas uz Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā un tās ieviešanu, kā arī publiskā iepirkuma direktīvām. Lūdzu, neiedomājieties salīdzināt ābolus ar apelsīniem. Lai gan no āboliem un apelsīniem, iespējams, ir laba augļu sula, šādu pieeju izmantot politikā būtu pavisam nepareizi. Tāpēc mums patiešām ir cieši jāpārrauga notiekošais.
Es atkārtošu savu uzaicinājumu nodrošināt, lai Pakalpojumu direktīva tiktu pareizi transponēta dalībvalstu tiesību aktos un netiktu izmantota tam, lai atņemtu tiesības vai atceltu noteikumus -- tas nav Pakalpojumu direktīvas uzdevums.
Protams, mums joprojām ir skaidra prasība par nepieciešamību noteikt tiesisku reglamentējumu Eiropas Savienībā, lai aizsargātu vispārējas ekonomikas nozīmes pakalpojumus. Es ar nepacietību gaidu, ko Komisija šajā sakarā būs sagatavojusi.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks dienas vidū, rīt, otrdien, 15. februārī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Raffaele Baldassarre
Pakalpojumu tirgus veido divas trešdaļas no iekšzemes kopprodukta un divas trešdaļas no darbavietām Eiropas Savienībā, bet tikai piekto daļu no kopējās tirdzniecības ES iekšienē. Tomēr es piekrītu referentes uzskaitītajām prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz centrālo kontaktpunktu pilnveidošanu un administratīvās sadarbības stiprināšanu. Pašreizējā situācijā pirmā centrālo kontaktpunktu paaudze ir izveidota 22 dalībvalstīs. Tam vajadzētu radīt konkrētas ērtības, ja vien nebūtu tā, ka no šīm valstīm tikai 14 valstīs procesu ir iespējams veikt tiešsaistē. Turpretī ir būtiski, lai centrālie kontaktpunkti kļūtu par veiksmīgākas elektroniskās komercijas sastāvdaļu ES, piedāvājumam kļūstot pieejamam dažādās valodās. Visbeidzot ir būtiski stiprināt administratīvo sadarbību, lai visa uz sakariem balstītā sistēma varētu efektīvi darboties. Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) jau ir kļuvusi par īpaši nozīmīgu rīku. Tā atbalsta pārvalžu veikto darbu, veicina dažādu pārvaldes metožu koordinēšanu un nepilnīgas informācijas papildināšanu. Neraugoties uz to, pārraudzība turpmāk būs nepieciešama, lai nodrošinātu, ka šī sistēma tiek ne tikai izmantota, bet ka tas tiek darīts pareizi.
