Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistika (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā izstrādātais Alexandru Athanasiu ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku - C6-0090/2007 -.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, šīs regulas mērķis ir izveidot tiesisko regulējumu, lai savāktu ceturkšņa datus par brīvajām darbavietām. Ceturkšņa dati par brīvām darbavietām, kas sagrupēti pa saimnieciskās darbības nozarēm Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai ir vajadzīgi saistībā ar ekonomikas un monetāro politiku. Tie ļauj uzraudzīt īstermiņa tendences darba tirgū un palīdz novērtēt uzņēmējdarbības attīstības ciklu. Īpašā svarīguma dēļ šī statistika bija iekļauta galvenajos Eiropas saimnieciskajos rādītājos, kas tika noteikti Komisijas 2002. gada paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par eirozonas statistiku. Ceturkšņa dati par brīvajām darbavietām ir vienīgie no šiem rādītājiem, kuriem vēl nav izstrādāts juridiskais pamats. Līdz ar ierosināto tiesību aktu tiks ieviests mehānisms, lai nodrošinātu saskaņotus un laikus apkopotus datus par brīvajām darbavietām visās dalībvalstīs.
Es saprotu, ka tika apspriesti vairāki jautājumi, kas aplūkoti Komisijas ierosinātajā tiesību aktā, un tika ieviestas dažas izmaiņas. Parlamenta ziņojumā ierosinātie grozījumi ietver Padomes ieviestās izmaiņas, un dokumentā, kas šodien jums ir iesniegts apstiprināšanai, redzams kompromiss, kas panākts starp trim iestādēm - Eiropas Komisiju, Padomi un Eiropas Parlamentu. Šīs trīs iestādes ir arī vienojušās par to, ka tiesību aktam jāstājas spēkā iespējami drīzāk. Tas rada iespēju šo regulu pieņemt pirmajā lasījumā. Esmu pateicīgs referentam A. Athanasiu par viņa labo sadarbību un izpratni šajā jautājumā.
Alexandru Athanasiu  
referents. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Padomes un Komisijas pārstāvji, dāmas un kungi, sākumā es vēlētos pateikties saviem kolēģiem, kuri uzticēja man sagatavot šo ziņojumu, kā arī "ēnu” referentam par viņa ieguldījumu.
Acīmredzami sabiedrībā, kurā mēs dzīvojam, datu vākšana ir kļuvusi par svarīgu analīzes instrumentu. Dati par brīvajām darbavietām tiek izmantoti ne tikai, lai novērtētu ekonomikas veselību, bet arī lai noteiktu un veidotu atsevišķas politikas jomas. Mūsdienās statistika par darbavietām tieši ietekmē finanšu tirgus. Vērtēšanas aģentūras gaida šos skaitļus un izmanto tos, lai sniegtu savas konsultācijas.
Statistika, priekšsēdētāja kungs, ja es tā drīkstu teikt, ir joma, kas daudz prasa. Ir vērts citēt G. O. Ashley slaveno komentāru: "Tāpat kā citām paredzēšanās slepenām tehnikām, statistikas metodei ir savs īpaši ieviests žargons, lai tās metodes neuzzinātu neprofesionāļi.” Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā, kopā ar kolēģiem izstrādājot šo dokumentu, mēs centāmies uzsvērt trīs aspektus.
Pirmkārt, tas ir regulas politiskais aspekts - pat saistībā ar šādu statistikas instrumentu vēlreiz ir jānostiprina jēdzieni, kas attiecas uz Eiropas iedzīvotāju brīvu pārvietošanos un beznosacījuma, neierobežotām un netraucētām darba iespējām. Tad vēl ir sociālais aspekts - tas paredz visiem Eiropas iedzīvotājiem atvieglot piemērota darba atrašanu un informācijas pieejamību attiecībā uz brīvajām darbavietām visā Eiropas Savienībā. Un visbeidzot - un šajā gadījumā mums ir jāpasakās Komisijai un Padomei - tas ir tehniskais aspekts, kas saistīts ar datu kvalitāti. Mēs runājam par sistēmu, kurā ir saskaņotas procedūras un efektīvi atjaunināti statistikas apkopošanas pasākumi jeb, citiem vārdiem runājot, - uzlabota pieeja, kas ļauj iegūt precīzus datus.
Kā jūs zināt, priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, līdz šim mums bija tikai "džentelmeņu vienošanās”, t.i., brīvprātīgi veidota bāze statistikas informācijas savākšanai. Tomēr, lai analīzi veiktu rūpīgi, datu savākšanai ir jābūt obligātai un pastāvīgai. Tādēļ regula ir labāks juridiskais pamats salīdzinājumā ar direktīvu, jo regulas noteikumi, pretēji direktīvai, ir vienādi visā Eiropas Savienībā - dalībvalstis nedrīkst piemērot tos nepilnīgi vai selektīvi, turklāt tām nav izvēles attiecībā uz metodēm, kuras izmantojamas mērķu sasniegšanai.
Viens no Lisabonas stratēģijas mērķiem ir panākt cilvēku lielāku iesaistīšanos darba tirgū, kā arī radīt vairāk darbavietu, tādēļ ir jāizveido iespējami labāka sistēma, kas apkopotu informāciju par piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū. Veiksmīgas darbības atslēga var būt kvalitatīva informācija, un šodien mēs visi zinām, ka informācija ir vara. Tas attiecas arī uz ekonomiku, un tādēļ bija jāizstrādā un jāpublicē strukturālais rādītājs par brīvajām darbavietām, kas izmantojams kā darba tirgus piesātinājuma un prasmju trūkuma mērs.
Komisijai un Eiropas Centrālā bankai arī ir vajadzīgi ceturkšņa dati par brīvajām darbavietām, lai uzraudzītu izmaiņas attiecībā uz brīvo darbavietu skaitu konkrētās ekonomikas nozarēs. Brīvas darbavietas ir ietvertas Galveno Eiropas ekonomisko rādītāju kopumā un ir nepieciešamas, lai novērtētu darba tirgus apstākļus ES / eiro zonā saskaņā ar EMS rīcības plānu.
Priekšsēdētāja kungs, noslēgumā es atsaukšos uz Tēvu Pierre, kurš norādīja, ka daudzi politiķi pazīst nabadzību tikai pēc statistikas datiem, bet līdz šim neviens vēl nav raudājis statistikas dēļ. Mums vajadzētu būt pārliecinātiem par to, ka ir vajadzīgs tehniski efektīvāks mehānisms visas vajadzīgās statistikas apkopošanai. Kā politiķi mēs varam atvieglot dzīvi tiem cilvēkiem, kuri meklē piemērotas darba iespējas. Šī statistika ļaus mums atvieglot viņu centienus.
José Albino Silva Peneda
PPE-DE grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlētos pateikties referentam A. Athanasiu, ar kuru man ir bijusi izdevība tikties vairākas reizes pēdējo mēnešu laikā un kurš patlaban mūs iepazīstina ar, manuprāt, ļoti lieliska darba rezultātiem.
Es uzraudzīju šodien apspriestā ziņojuma saturu un sarunas ar Komisiju un Padomi, kas tika risinātas kopš šī gada jūnija, un tagad PPE-DE grupas vārdā es varu droši apgalvot, ka ir izstrādāts ļoti kvalitatīvs un ļoti pamatots kompromisa dokuments. Šajā plenārsēdē Parlamentam vajadzētu pieņemt grozījumus attiecībā uz Komisijas priekšlikumu, un, es ceru, ka tas tā arī notiks, jo mēs zinām, ka Padome jau ir pateikusi, ka tā pieņems šo pašu grozīto regulas priekšlikumu.
Uzskatu, ka šis ziņojums lietderīgs instruments, lai noteiktu tās ES nozares un reģionus, kur ir vajadzīgs darbaspēks, un tādējādi - lai palielinātu pirktspēju un nodrošinātu labāku apmācību organizēšanu. Es vēlētos pievērts uzmanību arī vienam, manuprāt, svarīgam aspektam - šī ziņojuma saturs neatspoguļo lielāku birokrātisko slogu vai nebūtiskākus tiesību aktus, jo tā pašreizējā redakcijā ir izdevies izvairīties no iniciatīvu dublēšanās un jau ieviestu instrumentu iekļaušanas.
Tomēr ziņojumā redzams, ka ir panākts labs kompromiss starp vajadzību nodrošināt informāciju statistikas mērķiem un vajadzību nodrošināt, ka uzņēmumiem (galvenokārt maziem un vidējiem uzņēmumiem) netiek radīts pārāk liels slogs ar nevajadzīgām birokrātiskām procedūrām.
Tādēļ es uzskatu, ka visi nosacījumi ir izpildīti, kas ļauj to pieņemt pirmajā lasījumā, un to es arī iesaku darīt Parlamentam.
Proinsias De Rossa
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, tā kā manā rīcībā ir 4 minūtes laika, kas ir četras reizes vairāk nekā parasti, man jāuzmanās, lai nekļūtu pārāk pļāpīgs. Tāpēc es ķeršos pie lietas.
Neskatoties uz šīs ierosinātās regulas ārkārtīgi tehnisko būtību, nedrīkst par zemu novērtēt tās vērtību, ko iegūs Eiropa un dalībvalstis. Lisabonas programmas iedzīvināšana 2005. gadā, lai kvalitatīvi un kvantitatīvi uzlabotu nodarbinātību, nosaka, ka ir vajadzīga precīza, laicīga un salīdzināma statistika par brīvajām darbavietām Eiropā, kas sagrupēta pa reģioniem un saimnieciskās darbības veidiem. Tas ir būtiski, ja mums jāplāno darba tirgus vajadzības un darba tirgū ienākošo personu vajadzības.
Es atzinīgi vērtēju to, ka šajā gadījumā mēs risinām sarunas par regulu, nevis direktīvu, jo tādējādi pēc tās apstiprināšanas tiek nodrošināta ātrāka īstenošana. Un tā, protams, ir tieši un vienādi piemērojama visās dalībvalstīs, tādējādi nepastāv dažādu definīciju vai interpretāciju varbūtība, ko varētu radīt atšķirības dalībvalstu starpā. Nav arī vajadzības, piemēram, šo dokumentu transponēt valsts tiesību aktos, tādējādi izvairoties no iespējamās termiņu neievērošanas.
Tas ir izcils piemērs, kā ES var sniegt pievienoto vērtību dalībvalstu darbam, ko šīs valstis nevarētu sasniegt, ja strādātu atsevišķi vai pat kopā. Tomēr, lai izstrādātu šo tiesību aktu, bija vajadzīgi divi gadi, un tādēļ es ceru, ka ar Padomi spēsim panākt galīgo vienošanos un Padome apstiprinās šo dokumentu pirmajā lasījumā.
Zinu, ka mēs, Īrijā, neapkopojam datus par brīvajām darbavietām, bet Centrālā statistikas pārvalde (CSP) patlaban strādā pie šī jautājuma. CSP ir pozitīvi novērtēta un, cerams, apmēram gada laikā Īrija spēs pilnībā iekļauties šajā sistēmā.
Es atzinīgi vērtēju arī priekšlikumu iekļaut individuālos pakalpojumus, lauksaimniecības brīvās darbavietas u.c. darba devējus, kas nodrošina darbu mazāk nekā 10 darba ņēmējiem, kā arī darba līguma veidu. Manuprāt, tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā pieaugošās bažas par pilnas darba slodzes darba ņēmēju pārcelšanu uz nepilnu slodzi un dažos sabiedrības slāņos valdošās bailes, kas saistītas ar virzīšanos uz elastīgumu un sociālo drošību.
Es patiešām ceru, ka būs iespējams panākt vienošanos un mēs varēsim virzīties tālāk nodarbinātības jomā, izveidojot kopēju statistiku par visu Eiropas Savienību.
Marian Harkin
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos apsveikt referentu par viņa izcilo darbu saistībā ar šo priekšlikumu regulai par ceturkšņa statistikas vākšanu par brīvajām darbavietām Kopienā.
Vispirms ļaujiet man teikt, ka no kvalitatīvas, atjauninātas un atbilstīgas statistikas ir atkarīgi efektīvi politiskie lēmumi. Jo īpaši tas attiecas uz Eiropas Savienību - tajā ir 27 dalībvalstis, kuras visas mēģina sasniegt Lisabonas mērķus šajā īpašajā kontekstā. Manuprāt, jācenšas nodrošināt jebkādu atbalstu vai palīdzību, ko var sniegt dalībvalstīm, lai sasniegtu šos mērķus, proti, lai kvalitatīvi un kvantitatīvi uzlabotu nodarbinātību.
Es pilnībā atbalstu ideju par to, ka, lai arī saskaņā ar šo regulu vajadzīgo informāciju var savākt pašas dalībvalstis, tomēr, lai nodrošinātu datu salīdzināmību, mums joprojām ir vajadzīga Komisija, kas koordinētu statistikas saskaņošanu. Un šajā saistībā es esmu apmierināta, ka mums ir vajadzīga tieši regula, nevis direktīva, un ka ierosinātā regula ir vajadzīgais minimums, lai sasniegtu izvirzītos mērķus un nepārsniegtu tos.
Es domāju, ka šajā saistībā man patiesi vairs nekas nav jāsaka, ja nu vienīgi tas, ka esmu īpaši apmierināta ar to, ka mēs pieprasām dalībvalstīm nosūtīt informāciju par individuālajiem aprūpes pakalpojumiem, darbību dzīvesvietā un sociālā darba aktivitātēm bez izmitināšanas iespējām. Šī informācija ir īpaši svarīga, jo Eiropas Savienībā aizvien pieaug aprūpētāju skaits. Mūsu sabiedrības novecošanās ir galvenā demogrāfiskā problēma, un aprūpe ir būtisks nosacījums šīs problēmas risināšanā. Mums, kuriem paveiksies un būs iespējams nodzīvot pietiekami ilgi, visdrīzāk būs vajadzīga kaut kāda aprūpe, un tas pilnīgi noteikti ir augošs tirgus attiecībā uz darba iespējām Eiropas Savienībā. Lai arī pārsvarā aprūpes darbs netiek apmaksāts un daudzos gadījumos šāda situācija arī saglabāsies turpmāk, nodarbinātības iespējas šajā jomā palielināsies. Tādēļ mums ir vajadzīga ticama un kvalitatīva statistika, lai sagatavotos saistībā ar demogrāfijas problēmas aprūpes aspektu.
Noslēgumā, kā jau minēju iepriekš, ņemot vērā vispārējo jeb globālo kontekstu, - kvalitatīva, atbilstīga, laicīga un saskaņota informācija ir ārkārtīgi vērtīgs instruments, lai veidotu efektīvu politiku, protams, ar noteikumu, ka mēs kā politiķi izmantojam šo informāciju, kas mums tiek sniegta.
Ewa Tomaszewska
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, Lisabonas programmas īstenošanā saistībā ar vairāku kvalitatīvu darbavietu izveidi ir vajadzīgi noteikti instrumenti. Viens šāds instruments ir Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistika. Eurostat rīcībā ir jābūt juridiskam pamatam datu vākšanai par brīvām darbavietām. Ar nerakstītu vienošanos ir par maz, jo tā nenodrošina salīdzināmus un pilnīgus datus.
Bet tagad - konkrētāk. Pirmais grozījums nozīmē, ka praksē mazajiem uzņēmumiem tiks radīts lielāks birokrātiskais slogs, tomēr šajā uzņēmējdarbībā ir iesaistīts arvien lielāks skaits strādājošo, un tādēļ informācija par situāciju šādos uzņēmumos ir vēl lietderīgāka.
Es atbalstu otro grozījumu, kas šīs regulas īstenošanā ietver sociālos partnerus.
Grozījumā Nr. 3 ir ietverta datu iesniegšanas metode, paredzot arī fakultatīvu sniegšanu, kas šo metodi padara nozīmīgu.
Es atbalstu arī grozījumu Nr. 17, kurā tiek nodrošināta datu publicēšana, tādējādi ļaujot tos izmantot praktiskos nolūkos.
Es vēlos apsveikt referentu.
Jiří Maštálka
GUE/NGL grupas vārdā. - (CS) Dāmas un kungi, es arī vēlos pievienoties visiem pārējiem un apsveikt referentu un pateikties viņam par šo ziņojumu. Tāpat kā referents arī es atbalstu viedokli, ka kvalitatīvas un salīdzināmas statistikas vākšana par brīvām darbavietām ir Eiropas prioritāte. Tāpat esmu pārliecināts, ka šādu statistikas datu vākšana saskaņā tikai ar "džentelmeņu vienošanos” ir nepietiekama, un ir jāpieņem tiesību akts Eiropas līmenī, lai nodrošinātu saskaņotas un kvalitatīvas statistikas apkopošanu attiecībā uz visām dalībvalstīm. Vienīgi Komisija var koordinēt nepieciešamo statistikas saskaņošanu Kopienas līmenī.
Šo viedokli es aizstāvēju vēl nesen, izsakot savas domas par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā. Mani ļoti iepriecināja arī rezultāti, kas tika panākti trīspusējā dialogā starp referentu, Komisiju un prezidentūru. Ar to saistītie kompromisa priekšlikumi ievērojami uzlaboja šī dokumenta kvalitāti. Tāpat kā "ēnu” referenti no citām politiskajām grupām arī es biju gandarīts parakstīties GUE/NGL grupas vārdā.
No šiem kompromisa priekšlikumiem es vēlētos jo īpaši uzsvērt ievērojamo ieguldījumu, ko nodrošinājis priekšlikums statistikas datos iekļaut visus datus par vienībām, kurās ir mazāk kā 10 nodarbinātie; priekšlikums statistikas datus sniegt atsevišķi par darbvietām uz noteiktu laiku un par pastāvīgajām darbvietām; un priekšlikums, kas paredz nodrošināt, lai pēc iespējas lielāks Eiropas iedzīvotāju skaits varētu piekļūt šai informācijai.
Visbeidzot es vēlētos pateikt, ka atzinīgi vērtēju kvalitātes novērtēšanas kritēriju noteikšanu, jo vienīgi atbilstīgi, precīzi, atjaunināti un saprotami dati par brīvajām darbavietām var palīdzēt Kopienā apkarot bezdarbu.
Derek Roland Clark
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ideja apkopot informāciju par izmaiņām attiecībā uz brīvām darbavietām, lai noteiktu darbaspēka deficītu, izklausās lieliski. Bet droši vien tas tiek darīts ne tikai tāpēc, lai apkopotu statistiku? Tas jādara, lai iespējami ātrāk, reizi ceturksnī, darba devējiem būtu iespēja aizpildīt brīvās darbavietas, bet darba ņēmējiem - atrast darbu.
Patlaban valsts statistiku apkopo pašas dalībvalstis, un izskatās, ka Komisija atbalsta tās izmantošanu, lai izveidotu Eiropas Savienības kopēju regulējumu, sagatavojot atsevišķu ES regulu; tā ir C iespēja. Tādējādi EK aizrautīgi cenšas saskaņotā veidā vienkāršu sistēmu pārveidot par birokrātisku un laikietilpīgu sistēmu.
Īstais mērķis ir centralizēta kontrole. Vai mēs drīz saskarsimies ar darba ņēmēju un darba meklētāju prasību konsultēties ar ES biroju? Un vai tā ir virzība uz nodarbinātību? Tā noteikti ir virzība uz plānotu Eiropas ekonomiku, pieliekot punktu sapnim par aizvien plaukstošāku Eiropu, kurā būtu pilnīga nodarbinātība un pārsteidzoši jauninājumi.
Globalizācijas tirgus apstākļos vienīgais veids, kā saglabāt konkurētspēju, ir izturēties brīvi, būt gataviem izmantot iespējas, gataviem izmantot brīvas darbavietas, gataviem uz jebko. To nevar panākt ar papīra blāķos ierakstītām vai datorā saglabātām statistikas slejām; tas ir konkrēts vīrietis vai sieviete, kam pēkšņi parādās izdevība un kas to ātri izmanto, pirms to paspējis kāds cits. Ja cilvēks vēlas būt otrais, viņš dodas pie darba devējiem, lai pārlūkotu statistiku. Kamēr citi rīkojas šādi, tikmēr gudrāki darboņi, izmantojot citas iespējas, ieņem pirmo vietu un iekaro tirgu.
Vēl ļaunāk ir tas, ka grozījums Nr. 8 - ja tas tiks pieņemts - ļaus statistikas birojam atzīt par nederīgiem nepiemērotus valsts skaitļus un aizstāt tos ar saviem skaitļiem. Tādējādi tie var radīt nepatiesu ainu un maldināt cilvēkus, lai panāktu atbilstību EK centralizētajai kontrolei. Tas tā, pilsoņu informēšanai!
Visbeidzot, grozījumā Nr. 3 no šiem apsvērumiem ierosināts izslēgt lauksaimniecības, zvejas un mežsaimniecības darbības. Kāpēc gan to vajadzētu darīt? Es nezinu daudz par mežsaimniecību, bet Apvienotās Karalistes skaitļi par lauksaimniecību un zivsaimniecību ir milzīgi. Kopš 1973. gada, kad mēs pievienojāmies KLP sistēmai, aizvien vairāk britu lauksaimnieku ir atstājuši savu ar zemi saistīto nodarbošanos, turklāt šajā laika periodā izdarīto pašnāvību skaits ir lielāks nekā jebkad. Mūsu zvejas flotes, kas salīdzinājumā ar 1973. gadu ir mazākas apmēram par ceturtdaļu, ir pierādījums neveiksmīgās KZP postošajai ietekmei.
Vai jūs neizbrīna, ka atsevišķi cilvēki nevēlas šos skaitļus iekļaut visas ES statistikā? Tā sakot, lai nesatrauktu pilsoņus.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, ikviens mēģinājums racionalizēt Eiropas Savienību ir cieņas vērts, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību. Uzskatu, ka nodarbinātība ir vissvarīgākā saikne starp integrētās Eiropas sociālo un ekonomisko transformāciju. Referentam ir izdevies aizsteigties priekšā, ierosinot šo likumdošanas iniciatīvu, un sagatavot savu ziņojumu ļoti pieejamā un patiesi interesantā formātā.
Eiropas Parlamenta un Padomes regulā ir aizvietota pašreizējā brīvo darbavietu datu vākšanas prakse, kuras pamatā ir "džentelmeņu vienošanās”, pieņemot lēmumu izveidot tiesisko regulējumu šajā darbības jomā. Tas ļauj uzlabot nākamo informācijas apkopošanas procesa sadaļu, kas, starp citu, ir daļa no galvenajiem Eiropas ekonomiskajiem rādītājiem. Līdz ar to rodas vajadzība izveidot juridisko pamatu, kas palīdzētu izveidot vajadzīgos metodoloģijas pamatus, lai apkopotu aizvien lielāku savākto datu apjomu.
Šī regula sola arī nodrošināt jaunus ieguvumus. Tā ļauj sasniegt augstākus standartus attiecībā uz kvalitatīvu un salīdzināmu statistiku. Tā arī atvieglos tādas efektīvas nodarbinātības politikas izveidi valsts un starptautiskā līmenī, kuras pamatā ir ticami dati. Tajā pašā laikā kļūs iespējams uzraudzīt šādas politikas īstenošanu atsevišķās valstīs. Tā saukto ES jauno valstu valdības ir norādījušas, ka, pateicoties ceturkšņa statistikai, tās iegūs vienotu rādītāju sistēmu, kas ir būtiska saistībā ar nodarbinātības tirgus uzraudzību. Ar zināmu atvieglojumu tās arī norādīja, ka šīs regulas ieviešana nenozīmēs, ka būs vajadzīgs papildu finansējums ceturkšņa datu savākšanai.
Pamatojot savu viedokli attiecībā uz šo priekšlikumu, Polijas valdība norādīja, ka datu unifikācijai Eiropas līmenī, ko papildinās to kvalitātes uzraudzība, vajadzētu palielināt zināšanas attiecībā uz mainīgo pieprasījumu konkrētās profesijās, kā arī sekmēt efektīvāku uzraudzību saistībā ar situāciju Polijas darba tirgū. Tiks atvieglota arī precīzāka prognozēšana attiecībā uz nodarbinātību un samaksu. Datu salīdzināmība Eiropas līmenī ļaus novērtēt, cik ļoti valsts darba tirgi neatbilst situācijai pārējās ES valstīs. Turklāt ir arī konkrēti praktiski rezultāti saistībā ar nodarbinātības politikas un piedāvājuma savstarpējo atbilstību, kā arī jauno darbinieku profesionālo apmācības plānošanu.
Bogdan Golik
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos paust savu atbalstu attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas brīvo darbavietu ceturkšņa statistiku. To nevar noliegt, ka ir svarīgi šos datus savākt sistemātiski un vienoti, visās dalībvalstīs izpildot standartu kopumu. Šajā ziņā savāktās informācijas vērtība nav noliedzama, jo ļauj novērtēt situāciju Eiropas Savienības darba tirgū, turklāt tie ir svarīgi saistībā ar Eiropas Centrālās bankas darbību.
Pašreizējā situācija, kurā šie dati tiek vākti, pamatojoties uz nerakstītu vienošanos, skaidri parāda, ka šī metode ir neefektīva un tā ir jāmaina. Vienīgi apstiprinot šo regulu, kurā paredzēti visā Kopienā vienādi noteikumi kvalitatīvas statistikas apkopošanā, būs iespējams precīzi izprast un izanalizēt tos faktorus, kuri, savstarpēji apvienojoties, nosaka kopējo situāciju un apstākļus darba tirgū.
Šī regula ne tikai uzliek dalībvalstīm pienākumu apkopot statistiku atbilstīgi precīzi noteiktām normām, bet arī palīdz tām šī uzdevuma izpildē, jo nodrošina izmantojamus instrumentus šī mērķa sasniegšanai. Šīs izpētes unifikācija Eiropas līmenī palīdzēs paplašināt mūsu zināšanas par pieprasījuma svārstībām attiecībā uz konkrētām profesijām valsts tirgos un ļaus precīzāk prognozēt nodarbinātības un samaksas jautājumus.
Tādēļ ir būtiski, lai spēkā stātos juridiski saistošs dokuments, kas skaidrā un pārredzamā veidā paredzēs noteikumus attiecībā uz Kopienas brīvo darbavietu datu savākšanu.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien plkst. 12.00.
