Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēma - Negadījumu izmeklēšana jūras transporta nozarē - Pasažieru pārvadātāju atbildība nelaimes gadījumos uz jūras - Ostas valsts kontrole (pārstrādāta versija) - Organizācijas, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta Direktīvas versija) - Organizācijas, kas pilnvarotas veikt kuģu pārbaudes un apsekojumus (pārstrādāta regulas versija) (debašu turpināšana) 
Gilles Savary
PSE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, tā kā es kļuvu par ēnu ziņotāju, kad Padome atcēla manu ziņojumu, manai runai ir atvēlētas tikai divas minūtes. Tādēļ es ķeršos pie lietas, pirmkārt, lai teiktu, ka es vērsīšos nevis pie Francijas prezidentūras, kas atbalsta mūs, vai komisāra, kas atbalsta mūs, bet pie Padomes. Es vērsīšos arī pie maniem kolēģiem deputātiem, lai pateiktos par viņu solidaritāti un teiktu, ka Erika un Prestige bija ļoti sliktas pieredzes. Dalībvalstis ir apsūdzējušas Eiropu, ka tā nav pietiekami darījusi to labā.
Tagad, pateicoties komisāram J. Barrot, mēs mēģinām no lauskām izveidot cienījamu Eiropas jūras transporta telpu. Viens no ierosinātajiem pasākumiem ir kuģu īpašnieku civiltiesiskā atbildība. Ko tā nozīmē? Tā nozīmē, ka mēs vismaz nodrošinām to, ka visus kuģus par to radītajiem postījumiem apdrošina maksātspējīgas apdrošināšanas kompānijas, vismaz SJO konvenciju sistēmā. Larošelā es priecājos redzēt, ka dalībvalstis, kas nebija pievienojušās SJO, pēkšņi kļuva par dedzīgām organizācijas atbalstītājām.
Es iesaku tām ratificēt SJO konvencijas, sākot ar konvenciju par ķīmiskajām vielām. Ķīmiska katastrofa, ķīmiska nelaime ir iespējama šodien vai rīt no rīta. Mēs atgrieztos pagātnē, Exxon Valdez laikā. Praktiski neviena dalībvalsts SJO nav uzņēmusies juridiskas saistības par ķīmiskajām katastrofām. Tā ir pirmā lieta.
Otrā lieta ir radīt garantijas un apdrošināšanas sertifikātu Eiropas jūras transporta telpai. Mums jāpaļaujas uz Eiropu. Kad tā dodas uz priekšu, tā paņem līdzi pasauli. Mēs to īpaši labi redzam saistībā ar lidmašīnu melnajiem sarakstiem. Dāmas un kungi, es nesen biju simpozijā, kurā tika aplūkots jautājums, vai Erika gadījums vēl būtu iespējams. Patiešām ir, un tas bija Melnajā jūrā 2007. gada 11. novembrī, kad pieci kuģi nogrima Kerčas šaurumā, un tiem bija bezvērtīgas apdrošināšanas polises.
Es patiešām uzskatu, ka mums tas jāatrisina, un tādēļ es domāju, Padomes priekšsēdētāja kungs, ka Parlamenta pretošanās nav lepnuma jautājums. Jautājums ir par sabiedrības veselību un sabiedrības interesēm. Mēs nekad neuzņemsimies apvainojumus par dalībvalstu neizdarību, ja tās nedarīs savu tiesu. Es rēķinos ar jūsu atbalstu.
Anne E. Jensen
Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāj, komisār, es pievienojos referentu cerībām, ka mēs esam tuvu tam, lai pieņemtu šos svarīgos tiesību aktus. Es uzskatu, ka dīvaini ir tas, ka Padomei vajadzēja tik daudz laika, lai piedāvātu kopējo nostāju par septiņām direktīvām, kuru mērķis ir novērst jūras piesārņojuma katastrofas un veicināt gatavību, ja tādi gadījumi notiek.
Ir nožēlojami, ka mēs esam tik ilgi kavējušies ar abām direktīvām par karoga valstu pienākumiem un glābšanas darbu veicēju atbildību. Es uzskatu, ka tas arī ir jāietver kopējā paketē. Vairāki runātāji ir teikuši, un es piekrītu, ka Francijas prezidentūra pieliek visas pūles, lai rastu risinājumu, par ko es vēlos pateikties Prezidentūrai Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā. Cerēsim, ka šie pūliņi vainagosies ar rezultātiem.
Protams, mēs visi esam vienisprātis, ka kuģniecība ir globāla industrija un tādēļ tiesību aktiem, kurus mēs pieņemam, ir jāatbilst starptautiskajiem jūras nolīgumiem saskaņā ar SJO un Parīzes Saprašanās Memorandu par ostas valsts kontroli. Parlaments to visu ir atbalstījis. Trešā jūrniecības drošuma pasākumu kompleksa nolūks ir padarīt fizisko novecojušus kuģus par pagātni Eiropas ūdeņos. Jābūt labākai satiksmes uzraudzībai, labākai kvalitātes kontrolei un labākai pieredzes apmaiņai par to, kas veido nelaimes gadījuma apdraudējumu.
Jautājums par droša patvēruma ostām ir bijis strīdus ābols starp Parlamentu un Padomi. Patiesībā es pati dzīvoju netālu no ostas, kas ir noteikta par droša patvēruma ostu un man jāpauž noteikts atbalsts Parlamenta prasībai, ka droša patvēruma ostas jāpasargā no nepatīkamiem papildu rēķiniem gadījumā, ja ostā tiek ievests kuģis, no kura izplūst nafta. Ir svarīgi nodrošināt, ka tās nav mazās vietējās kopienas, kurām tiek uzkrauta finanšu nasta par jebkādām sekojošām savākšanas operācijām.
Es vēlos īpaši izcelt divas direktīvas, par kurām es biju referente savas grupas vārdā, proti, direktīvu par ostas valstu kontroli un direktīvu par negadījumu izmeklēšanu. Attiecībā uz Direktīvu par ostas valstu kontroli konsenss veidojas, ņemot vērā Komisijas piedāvātos principus, proti, ka jāpārbauda visi kuģi un sliktā stāvoklī esoši kuģi jāpārbauda īpaši rūpīgi. Ostas valstu kontrolei jāatbilst piemērotiem standartiem, lai nodrošinātu vienotu kontroli visās ES ostās. Tomēr pastāv daži aizķeršanās punkti. Padome nav pieņēmusi jūrā noenkurojušos kuģu pārbaudi, un tās nostāja nav tikpat stingra kā Parlamentam par iebraukšanas atteikumu vissliktākajā stāvoklī esošajiem kuģiem. ALDE grupa pilnībā atbalsta referentes D. Vlasto nostāju un tādējādi atbalsta vairāku pirmā lasījuma priekšlikumu atjaunošanu.
Ir vēl daži punkti, kuros Parlaments un Padome joprojām nevar vienoties attiecībā uz direktīvu par nelaimes gadījumu izmeklēšanu. Nelaimes gadījumu izmeklēšanai un ziņojumiem par to rezultātiem jānodrošina, ka šādi nelaimes gadījumi neatkārtojas. Mums jāmācās no negadījumiem, kas notiek, un pēc iespējas vairāk cilvēkiem jāmācās no citu pieredzes. Līdzīgi kā aviācijā, ir jānodrošina, ka visas iesaistītās puses sniedz iespējami atklātu un godīgu skaidrojumu par negadījuma gaitu. Aculiecinieka liecību izmeklēšanas nopratināšanā nedrīkst izmantot tiešā saistībā ar jebkādām izvirzītajām apsūdzībām, apsūdzētajam jānodrošina pienācīgas tiesības izmeklēšanas laikā. Tas ir grūti sasniedzams līdzsvars, un ir daži ierosinājumi no Parlamenta pirmā priekšlikuma, ko Padome nav pieņēmusi un kuru mēs tādēļ piedāvājam vēlreiz. Tomēr galvenais strīdus ābols ir jautājums par to, kāda tipa nelaimes gadījumi būtu jāietver. Padome vēlas ietvert tikai visnopietnākos nelaimes gadījumus, bet var būt vienlīdz vērtīgi mācīties no mazākiem nelaimes gadījumiem, pat gandrīz nelaimes gadījumiem. Bez tam, Padome patiesībā vēlas dot vienlīdzīgu statusu paralēlām izmeklēšanām, ko veic vairākas valstis, kamēr mēs vēlamies skaidrību par to, kura izmeklēšana tiek uzskatīta par oficiālo. Par jebkuru cenu ir jāizvairās no tā, ka nelaimes gadījumu izmeklēšana tiek politizēta un atbildīgās iestādes meklē iespēju izvairīties no atbildības un ietekmē izmeklēšanu rezultātus.
ALDE grupa tādējādi pilnībā atbalsta J. Kohlíček priekšlikumu atjaunot pirmā lasījuma priekšlikumu.
Roberts Zīle
UEN grupas vārdā. - (LV) Ministra kungs, komisāra kungs! Vispirms gribētu izteikt atzinību saviem kolēģiem, visiem šīs paketes ziņotājiem par to, ka viņi turas kopā šajā pieejā par šo ļoti svarīgo likumdošanu jūrniecībā. Tai pat laikā es gribētu izteikt mūsu grupas bažas par divām pozīcijām K. Laszlo kundzes ziņojumā par ostu valsts kontroli. Pirmkārt, mums šķiet, ka attiecībā pret mazām valstīm ar nelielām flotēm kopējās pozīcijas punkts "Recycle 13” bija daudz labāk izteikts nekā pašreizējā Parlamenta komitejas sagatavotajā versijā, respektīvi, dalībvalstīm saistībā ar Parīzes Saprašanās memorandu būtu jācenšas pārskatīt karoga valstu - baltā, pelēkā un melnā saraksta - noteikšanas metodi, lai nodrošinātu, ka tā ir taisnīga arī pret valstīm ar mazām flotēm.
Respektīvi, ja tiek lietota tikai matemātiska pieeja, tad valstij ar nelielu floti ar dažiem kuģiem, kas liek visu šo sarakstu iekļaut pelēkajā zonā, ir ļoti grūti no tā izkļūt, jo kāda motivācija ir kuģiem iet pelēkā saraksta flotē, ja viņi šajā gadījumā nevar uzlabot šo matemātisko proporciju, un, manuprāt, kopējā pozīcijā Padomei bija daudz sabalansētāka nostāja attiecībā pret Eiropas Savienības dalībvalstīm ar nelielu floti. Tas pats arī attiecībā pret galīgo iebraukšanas aizliegumu, kas tomēr bija jāatšķir pelēkā un melnā saraksta valstīm. Otrs punkts ir par to, ka, manuprāt, arī Padomes kopējā pozīcijā bija sabalansētāks viedoklis par to, ka var pastāvēt izņēmumi, kad inspekcijas var neveikt, it īpaši, ja tās notiek naktī, īsā laikā, arī ļoti tālu no krasta, tad kvalitatīvu inspekciju valstīs, kurās ir bargas ziemas un ziemeļu jūras, nav iespējams veikt. Tāpēc es aicinātu šajā gadījumā vairāk atbalstīt Padomes kopīgo pozīcijas nostāju šajā jautājumā.
Michael Cramer
Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāj, Komisijas priekšsēdētāja vietniek, dāmas un kungi! Katastrofas, kas saistās ar vārdiem Estonia, Erika un Prestige ir šokējušas Eiropu. Tādēļ ES jāveic uzlabojumi jūras drošībā ātri, efektīvi un ticami.
Daudzi jūrasbraucēji un pasažieri agrāk ir zaudējuši dzīvības, jo drošības noteikumi un pasākumi nebija adekvāti. Vēl vairāk, tādi nelaimes gadījumi kā šie ir radījuši šausmīgas apkārtējās vides katastrofas Atlantijas okeāna, Vidusjūras un Melnās jūras piekrastēs. Ekoloģiskie postījumi ir bijuši milzīgi, un izmaksas bija jāuzņemas nodokļu maksātājiem, nevis piesārņotājiem. Eiropas Savienības vēlmi pieņemt nepieciešamos tiesību aktus, kas ir saistoši visā Eiropā un pāri robežām, nedrīkst aizkavēt nacionālas intereses.
Jo īpaši Padomei tas jāatceras sarunās, kas pašlaik notiek, jo tās atteikšanās pilnvarot neatkarīgas iestādes izmeklēt šādus negadījumus, ņemot vērā to pieredzi ar nelaimes gadījumiem, kuros iesaistīti kuģi, ir pilnīgi nesaprotama. Kas ir likums katastrofām, kurās iesaistītas lidmašīnas, nedrīkstētu būt neiespējams nelaimes gadījumiem, kuros iesaistīti kuģi.
Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa/Eiropas Brīvā alianse apsveic visus septiņus Komisijas tiesību aktu priekšlikumus, un mēs tādējādi atbalstām referentu ieteikumus par piecām kopējām nostājām, tostarp dalījumu un atsevišķu balsošanu par rekomendācijām P. Costa ziņojumā par iekšzemes ūdens transportu. Tas attiecas arī uz D. Sterckx ziņojumu par droša patvēruma ostām.
Tādi īpaši pasākumi kā droša patvēruma ostas, pārredzamība un atbildība mums ir ļoti svarīgi. Jūras drošībai ir svarīgi, lai mēs saglabātu jūras paketi kā vienu veselumu. Mēs aicinām Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomi dažu tuvāko nedēļu laikā ātri pieņemt kopējo nostāju par abiem atvērtajiem tematiem par kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un ostas valsts pienākumiem, lai šo paketi beidzot var pieņemt kā veselumu.
Fakts, ka tās pašas dalībvalstis vēlas bloķēt Eiropas nolīgumus, atsaucoties uz starptautiskajiem SJO noteikumiem, kurus tās vēl nav transponējušas savos dalībvalstu likumos, ir muļķīga rīcība. ES ir jāpieņem lēmums, pirms nākamā kuģu katastrofa satricina Eiropu.
Erik Meijer
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, uzņēmējdarbības brīvība kuģniecībā var novest pie bīstamiem pārkāpumiem. Vēloties saglabāt pēc iespējas zemākas izmaksas, uzņēmēji var krist kārdinājumā izmantot kuģus, kas ir veci un bīstami. Tie rada briesmas komandai un pārējiem un potenciāli bīstamu apdraudējumu apkārtējai videi. Slikti darba apstākļi, ko veicina iespēja reģistrēties zem cita karoga, kas nav īpašnieka valsts karogs un reālais darbības lauks, arī noved pie pārkāpumiem. Darbības izmaksas arī var samazināt, kuģu atkritumus un kravas atliekas izgāžot jūrā.
Lai cīnītos ar šiem pārkāpumiem, ir jābūt iespējai aizliegt ļaunprātīgu uzņēmēju kuģiem iebraukt Eiropas ostās un noenkuroties ārpus ostām, un ir jāveic pietiekams skaits pārbaužu, lai noteiktu, kas neatbilst prasībām. Stingri jāievēro ostas valsts pienākumi, kas ietverti Starptautiskās darba organizācijas Konvencijā par darbu jūrniecībā, jāievēro princips "piesārņotājs maksā” un visi noteikumi jāpiemēro arī naktī.
Visiem Padomes mēģinājumiem izturēties pret šādiem uzņēmējiem maigāk, nekā Parlaments vēlējās pirmajā lasījumā, būtu nepieņemamas sekas. Padome ir noraidījusi lielāko daļu no Parlamenta 23 grozījumiem, kas attiecas uz kuģošanas nelaimes gadījumu izmeklēšanu, kas apdraudētu izmeklēšanu neatkarību. Padome ir bremzējusi arī kuģu pasažieru aizsardzību, atsakoties ievērot 2003. gada Atēnu konvenciju.
2008. gada jūnija Kopējā nostāja ierobežoja atbildību un pienākumu informēt. Padome neatbalsta Komisijas un Parlamenta priekšlikumus jūras katastrofu jomā, kuru mērķis ir nodrošināt, ka katastrofās cietušie kuģi tiek vienmēr savlaicīgi nogādāti patvēruma ostā un ka komandas tiek pasargātas no soda par nolaidību, par kuru viņi nav atbildīgi. Visas bīstamās situācijas un pārkāpumi kuģniecībā jānovērš, cik ātri vien iespējams. Šī iemesla dēļ ir svarīgi, lai Parlaments pieturētos pie iepriekšējās nostājas pret Padomi arī otrajā lasījumā.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā - (NL) Priekšsēdētājas kundze, šodien ir otrā reize, kad mēs diskutējam par Erika III paketi plenārsēdē. Lai gan ir kauns par to, ka mums trūkst divu priekšlikumu, mani apmierina paketes saturs tā pašreizējā formā, un es esmu pateicīgs referentiem par viņu darbu.
Tomēr ir viena paketes daļa, ar kuru es neesmu apmierināts. Divi punkti ir nonākuši P. Costa ziņojumā par pasažieru pārvadātāju atbildību, kas nodrošina, ka vienāda līmeņa atbildība tiek piemērota pasažieru pārvadātājiem gan iekšzemes ūdeņos, gan atklātajās jūrās. Tas nepavisam nav vēlams.
Pirmkārt, tas nav vajadzīgs. Ir ļoti reti zināmi nelaimes gadījumi, kuros iesaistīts iekšzemes ūdeņu pasažieru transports. Bez tam, šie divi punkti būtu kapu zvans lielam skaitam iekšzemes pasažieru pārvadātāju, jo viņi nevarētu atļauties nepieciešamās pārmērīgi dārgās apdrošināšanas prēmijas, ja kāds vispār būtu ar mieru viņus apdrošināt, ņemot vērā šādu atbildības līmeni. Galu galā, mēs runājam par maziem uzņēmumiem, kuri transportē, augstākais, dažus desmitus pasažieru un kuru apgrozījumi nav tik milzīgi. Man ir pilnīgi skaidrs un šķiet loģiski, ka vienāda līmeņa atbildību nevar prasīt no šādiem pārvadātājiem un pārvadātājiem, kas pārvadā tūkstošiem pasažieru lielos kuģos pa jūrām. Mēs nedrīkstam padarīt sevi par apsmieklu, uzspiežot nesamērīgi augstu, dārgu atbildību pasažieru pārvadātājiem iekšzemes ūdeņos.
Turklāt es joprojām nesaprotu, kā šie divi punkti vēlreiz ir nonākuši šajā tekstā. Transporta un tūrisma komitejas vadība nekad nav paziņojusi, ka uzskata grozījumus par pieņemamiem, jo par šo jautājumu jau pirmajā lasījumā tika panākta vienošanās starp Padomi un Parlamentu. Šo iemeslu dēļ es esmu pieprasījis balsošanu pēc saraksta par 9. un 20. punktu un domāju, ka daudzi no maniem kolēģiem deputātiem atbalstīs mani, noraidot šos grozījumus.
Ioannis Kasoulides
(EL) Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man pieminēt D. Sterckx ziņojumu par kuģu satiksmes uzraudzību un apsveikt gan D. Sterckx, gan Padomes prezidentūru ar labo progresu, kas panākts konsultācijās. Šajā otrajā lasījumā vissvarīgākais punkts man ir noteikums par katastrofās cietušo kuģu uzņemšanu noteiktajās patvēruma ostās.
Daudzi negadījumi, kas izraisa apkārtējās vides katastrofas, beigtos pavisam citādi, ja īstajā brīdī tiktu piedāvāts piemērots patvērums.
Lai panāktu vienošanos ar Padomi, no vienas puses, bija nepieciešama neatkarīga komisija, kas pieņemtu lēmumus par patvēruma vietām. No otras puses, bija nepieciešams vienoties par apmierinošu kompensāciju sistēmu patvēruma ostām jebkādu seku gadījumā. Līdzsvarots nolīgums šeit ir acīmredzama prasība. Ir arī pozitīva virzība Automātiskās identificēšanas sistēmas (AIS) lietā SafeSeaNet ietvaros.
Noslēgumā es atkārtošu, ka kuģniecība dažās dalībvalstīs dod ievērojamu ieguldījumu IKP. Kā industrijai tai ir ietekme visā pasaulē. Šī iemesla dēļ ES centieniem padarīt jūras par drošu vidi cilvēkiem un ekoloģiskajai sistēmai jāattiecas uz visiem, ne tikai ES kuģiem. Nedrīkst pieļaut negodīgu konkurenci uz Eiropas kuģniecības rēķina.
Emanuel Jardim Fernandes
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, kā ēnu referents P. Costa ziņojumam un kā referents par karoga valstu ziņojumu es vēlos komentēt pasažieru pārvadātāju civiltiesisko atbildību un paketi kopumā.
Par P. Costa ziņojumu: es pievērsu uzmanību pasažieru tiesību stiprināšanai nelaimes gadījumos vai negadījumos, garantējot atbilstošu finansiālo kompensāciju un savlaicīgu atbalstu, lai mazinātu negadījumu sekas jūrās vai iekšzemes ūdensceļos, kur nereti beidzas jūras ceļojumi, un arī pasažieriem sniegtās informācijas uzlabošanai. Tādēļ es piekrītu šo priekšlikumu saglabāšanai otrajā lasījumā.
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, par paketi es varu teikt, ka katrs ziņojums ir aplūkojams atsevišķi un katram ir sava pievienotā vērtība. Tomēr es uzskatu, ka pakete kopumā, arī sadaļa, par kuru es biju referents - par karoga valstu pienākumiem - dod papildu pievienoto vērtību jūras drošībai, kas liek man aicināt Padomi un Komisiju un ikvienu iesaistīties šīs paketes pieņemšanā. Bez tam, es pateicos arī Francijas prezidentūrai par tās pūliņiem, turpinot Slovēnijas prezidentūras progresu šajā jomā.
Dāmas un kungi, es uzskatu, ka tikai ar integrētu paketi mēs varam veicināt kuģošanas drošību. Šajā sakarībā es vēlos izmantot iespēju apsveikt visus referentus. Ja mēs neaplūkosim paketi kā veselumu, mēs paliksim ar neveiklu atbildi, jo vienīgais veids, kā novērst Erika vai Prestige notikumu atkārtošanos tuvākajā nākotnē, ir pieņemt paketi kā veselumu, un tā ir vienīgā pieeja, ar kuru mēs varam efektīvi nodrošināt kuģošanas drošību.
Ian Hudghton
Priekšsēdētājas kundze, es pārstāvu Skotiju, nāciju ar ilgu kuģošanas vēsturi un nāciju ar milzīgu nākotnes potenciālu.
Skotija ir ģeogrāfiski ļoti labi novietota, lai to varētu attīstīt kā jūras transporta mezglu starp Eiropu un pārējo pasauli, un mums ir ievērojamas iespējas attīstīt papildu īsus jūras maršrutus gan pasažieru, gan kravas pārvadājumiem. Tādēļ uzlabota drošība ir mums ļoti svarīga, ņemot vērā nopietno negadījumu skaitu, kuros iesaistīti kuģotāji Skotijas ūdeņos.
Bīstamo materiālu pārvadājumi, protams, pārredzami jādeklarē un atbilstoši jākontrolē. Apkalpēm jānodrošina tiesības uz godīgu attieksmi, ņemot vērā viņu drošību. Mums jāmācās no pagātnes neveiksmēm un jānodrošina, ka gadījumos, kad notiek nelaimes gadījumi, tiek veikta neatkarīga izmeklēšana.
Skotijas valdība nesen paziņoja, ka jauns operators atjaunos prāmju satiksmi starp Rositu un Zēbrugi. Es ceru, ka tad, ja mēs pārcelsim satiksmi no sauszemes ceļiem uz jūru, Eiropas Savienība varēs aktīvāk palīdzēt šādu prāmju maršrutu attīstīšanā.
Georgios Toussas
(EL) Priekšsēdētājas kundze, Erika III tiesību aktu pakete par kuģošanas drošību ir cieši saistīta ar vispārēju nepopulāru ES politiku, konkurētspējas uzspiešanu un kuģu īpašnieku un ES monopolu grupu peļņas pieaugumu. Pakete nerisina ievērojami saasinātās cilvēku dzīvības drošības problēmas jūrā un apkārtējās vides aizsardzības problēmas.
Padome ir atteikusies pieņemt pat acīmredzami neadekvātos Komisijas un Eiropas Parlamenta priekšlikumus, kas neatbilst reālajām vajadzībām. Ņemot vērā kuģu īpašnieku rīkojumus un prasības pēc nekontrolētas kapitālistiskas peļņas gūšanas, Padome pretojas pat lielākajai daļai pamata pasākumu, kas aizsargātu apkārtējo vidi un cilvēku dzīvības jūrā.
Padome mēģina vājināt ikvienu pozitīvu pasākumu, tā sistemātiski izslēdz ierosinātos pasākumus. Tā nepieļauj neko, kas varētu kaut nedaudz ietekmēt kompāniju peļņu vai ieviestu visniecīgākos kuģu īpašnieku bezatbildības ierobežojumus. Tādēļ tā ir noraidījusi pat neadekvātos priekšlikumus, kas nosaka karoga valstu pienākumus, prasības apskatēm, kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finansiālās garantijas.
Nopietns jautājums ir kuģu īpašnieku civiltiesiskās atbildības īstenošana, lai izmaksātu kompensācijas jūras katastrofu upuriem saskaņā ar 2002. gada protokolu SJO Atēnu konvencijai, kuru ES dalībvalstu valdības atsakās ratificēt.
Pat šodien mēs redzējām mēģinājumus atzīt par nederīgu referenta P. Costa svarīgo priekšlikumu par nepieciešamību paplašināt kuģu īpašnieku un aģentu atbildību par visu kategoriju kuģiem, kas iesaistīti iekšzemes un starptautiskajos jūras pārvadājumos un pārvadājumos pa iekšzemes ūdensceļiem.
Derek Roland Clark
Priekšsēdētājas kundze, kāds tad ir glābiņš grūtā situācijā? Apvienotajai Karalistei bija mierīgi laiki, līdz KZP sāka darboties un gandrīz iznīcināja mūsu zivsaimniecību. Tagad jūs vēlaties iznīcināt mūsu jūras tirdzniecību.
D. Sterckx kungs un D. Vlasto kundze šķietami ziņo tikai par mērķi izmantot automātisko identifikācijas sistēmu ar Galileo, lai uzmanītu kuģu kustību ES ūdeņos. Tā ir katra AK ūdeņos esošā kuģa kustības izspiegošana, jebkuras valsts to kuģu izspiegošana, kuri noenkurojušies mūsu ostās.
Datu bāze būs savienota ar ES datu centru, kas, līdzīgi jebkurai citai datu bāzei, var radīt drošības pārkāpums. SJO baidās, ka dati par kravas pārvadāšanu kopā ar informāciju par kravu, ja tā nonākusi nepareizās rokās, apdraud kuģus, kas tirgojas Eiropā.
Informācijas apkopošana noved pie kontroles sistēmām un mūsu tirdzniecības partneru kuģus, sevišķi no sadraudzības valstīm, šajā ES tirdzniecības karā varētu aizsūtīt projām. Nācijai, kura balstās uz jūras tirdzniecību, lai sevi pabarotu, tās tiešām ir neatkarības beigas. Eiropas Savienība izlemtu, vai Apvienotā Karaliste ēdīs vai mirs badā.
AK ir vislielākā interese par šiem ziņojumiem, jo mēs tirgojamies visā pasaulē, mēs to esam darījuši jau gadsimtiem ilgi un katrs Eiropas Parlamenta deputāts no AK pārstāv ar krasta līniju norobežotu reģionu. Tajā pašā laikā ES veido aizsargbarjeras tirdzniecībai, un visām tās dalībvalstīm būs jābalso, neskatoties uz to, vai tām ir, vai nav krasta līnijas.
Es ieteiktu savai valdībai noraidīt šo nevajadzīgo piedāvājumu, jo Britu un pasaules jūras tirdzniecību apdraud birokrāti, kuriem jūs neuzticētu pat airu laivu.
Vēl ļaunāk, pēc D. Vlato kundzes domām, ES varēs aizliegt kuģiem ienākt mūsu ūdeņos. Tātad ES varētu izlemt, vai atļaut ārvalstu karakuģiem mūs apmeklēt, vienalga vai tie ir mūsu draugi vai, iespējams, sabiedrotie. Ar kodolenerģiju darbinātajiem kuģiem varētu atteikt politkorektuma dēļ, ko var attiecināt uz Karaliskās flotes atomzemūdenēm. Tad - tās palīdzēja noturēt Padomju Savienību attālumā un garantēt brīvību, ko pašlaik baudāt.
Ja ES turpinās iejaukties tādos karstajos punktos kā Gruzija un Ukraina, jums atkal var ievajadzēties šāda veida aizsardzību. Kāda tad ir politkorektuma cena?
Corien Wortmann-Kool
(NL) Priekšsēdētājas kundze, D. R. Clark kungs, jums patiešām vajag rūpīgi izvērtēt šo priekšlikumu, nevis uztraukties par lietām, kuras, kā jūs teicāt, visas ir nepareizas. Jūs tiešām nesapratāt, ka tas viss ir paredzēts drošībai jūrā. Es neaizņemšu sev paredzētās dārgās divas minūtes, runājot par to pašu tēmu, bet tā vietā pāriešu pie šīs paketes patiesā satura.
Šīs jūras drošības paketes virzība ir bijusi nevienmērīga. Mēs, Eiropas Parlaments, tajā esam ieinteresēti, jo mēs gribam visu paketi. Tomēr acīmredzami arī Padome par to interesējas. Es esmu ēnu referente ziņojumam par nelaimes gadījumu neatkarīgo izmeklēšanu, un Padome līdz šim ir pierādījusi daudz mazāk, nekā uzņēmusies. Ja tomēr mēs kopā izrādīsim elastību un kaut kur piekāpsimies, līdz gada beigām mēs spēsim panākt vienošanos.
Viens no galvenajiem punktiem saistībā ar nelaimes gadījumu neatkarīgo izmeklēšanu, pēc Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu domām, ir tas, ka šai izmeklēšanai ir jābūt patiesi neatkarīgai. Padomes nostāja šajā sakarā šobrīd ir neapmierinoša. Ir jābūt arī vienai personai, uz kuru gulstas galīgā atbildība par izmeklēšanu, jo pilsoņi uzskata, ka ir ļoti neskaidri un nepārredzami, ja trīs dalībvalstis katra veic savu izmeklēšanu. Tādēļ ir vajadzīga persona, uz kuru gulstas galīgā atbildība. Treškārt, mums vajag ne tikai izmeklēt retus nelaimes gadījumus, kam plašas saziņas līdzekļi velta uzmanību, bet arī, pēc PPE-DE grupas domām, izmeklēt citus nopietnus nelaimes gadījumus, balstoties uz šīs direktīvas pamatnoteikumiem.
Beidzot, es piekrītu tam, ko J. Blokland kungs teica par P. Costa ziņojumā izteikto priekšlikumu, atbildības režīmā iekļaut arī iekšējos ūdens ceļus. PPE-DE grupa tam iebilda un turpina iebilst. Tāpēc es lūdzu Padomei stingri turēties pie šī punkta un es ceru, ka rīt par grozījumiem Nr. 11. un 20. netiks panākts kvalificētais balsu vairākums.
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētājas kundze, mēs esam atgādinājuši visā Eiropā zināmos katastrofu piemērus. Es esmu no Polijas, zemes, kas nesen kārtējā gadadienā pieminēja desmitiem uz prāmja Jan Heweliusz bojā gājušos cilvēkus. Drošībai ir ārkārtēja nozīme. Ir labi, ja mēs drošību uzskatām par paketes sastāvdaļu. Tā ir laba pakete, skaitliski laba, ar septiņām regulām. Šajā paketē ir jābūt cilvēku, kuģu, ūdeņu un pat ekonomiskās tirdzniecības drošībai, un tā tur ir. Šajā sakarā es uzskatu D. Sterckx kunga ziņojumu, kurā man bija tas gods būt par referenta palīgu, par ļoti labu.
Jā, ir jāveic kuģu kontrole. C. Wortmann-Kool kundzei bija taisnība, sakot, ka mums vajag izpētīt potenciālo katastrofu cēloņus un nepieļaut to notikšanu. Turklāt es uzskatu, ka mums ir jāsaista kuģošana ar situāciju aviācijā, citiem vārdiem sakot, jāizmeklē situācijas, kas ir bijušas tuvu sadursmēm, jo mums ir jābūt lielākai skaidrībai par mehānismiem un iemesliem, kas šādus riskus rada.
Es nesaprotu un pilnīgi nespēju piekrist nostājai, ko ieņēmis R. Zīles kungs, kas runāja par īpašu vai specifisku attieksmi pret mazajām valstīm. Protams, ka ES dalībvalstu izmēram ir maza saistība ar kuģu skaitu, kāds peld zem tās karoga.
Jacky Hénin
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, būsim nopietni! Neskatoties uz dažiem pozitīviem aspektiem, lielākajai daļai no mums piedāvātajiem ziņojumiem, ja mēs runājam par drošību jūrā, nav lielākās terapeitiskas vērtības kā plāksterim uz koka kājas.
Parlaments un Komisija izliekas, ka tā kļūst dusmīga uz Padomi, bet šī izlikšanās nav nekas cits kā neveikls mēģinājums izvairīties no atbildības un cenšanās privātās intereses izvirzīt augstāk par kopējām interesēm. Un tas sniedz Eiropas institūcijām vēl mazāku leģitimitāti iedzīvotāju acīs gadījumā, ja notiek vēl kāda katastrofa, sevišķi zinot, ka Eiropas Savienība ir saistīta ar PTO attiecībā uz vispārējo tirdzniecības nolīgumu, kas zināms kā Vispārējais pakalpojumu tirdzniecības nolīgums (GATS), kura Jūras pārvadājumu komisija nosaka, ka pašreizējie jūras pārvadājumu vides un drošības nosacījumi ir pārmērīgi un tie ir jāpadara pielaidīgāki. ES cinismu sapratīs to kopienu iedzīvotāji, kuri bija Erikas nogrimšanas upuri, kā arī citi.
Pareizi risināt jūras pārvadājumu drošības problēmas, nozīmē ķerties pie ļaunuma pašām saknēm. Mums būtu jācīnās ar "nodokļu paradīzi”, kas ļauj jūras transporta darbību iekļaut pastkastīšu firmu džungļos, kas pieļauj novirzīšanos no noteikumiem. Mums ir jāizbeidz pašreizējā izdevīgo karogu prakse, ieskaitot ES teritoriju, kas samazina reģistrācijas maksas un apkalpju izmaksas vidēji par 60 %. Un galvenokārt mums noteikti jādod darba ņēmējiem jaunas tiesības saistībā ar drošību.
Jūs tomēr nekad to nedarīsit, jo tas nozīmētu uzbrukumu globalizētā kapitālisma pamatiem.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētājas kundze, daži no jums, iespējams pareizi, domā, ko gan deputāts no tādas zemes kā Austrija, kurai nav jūras robežu, dara debatēs par dziļjūras pārvadājumiem. Uz šo jautājumu nav ļoti vienkāršas atbildes, bet, iespējams, ka dažos vārdos var pateikt, kāpēc arī mums šis jautājums ir svarīgs.
Pirmkārt, un tas ir patiešām nozīmīgi ne tikai mums, bet arī visām Eiropas Savienības dalībvalstīm: drošība un optimāla navigācijas organizācija starptautiskajos ūdeņos ir mums visiem svarīgs jautājums. Katastrofas un ne tikai tās, kuras saistās ar rožaino vārdu Erika, mums visiem to ir skaidri parādījušas.
Tomēr tagad mēs nonākam pie ļoti svarīga jautājuma, uz kuru daži no maniem kolēģiem deputātiem jau norādīja - iekļaut arī iekšzemes ūdensceļu transportu noteikumos par atbildību, ir Eiropas iegriba, kam nav līdzīgas. Mums tas ir jānoraida, neskatoties uz to, vai mēs esam ar jūru saistīta nācija, vai mums ir tikai sauszemes robeža. Tas būtu saistīts ar pārmērīgām izmaksām un pārmērīgu birokrātiju, tāpēc radītu vispārēju problēmu Eiropas iekšzemes ūdensceļu transportam, un tā ir problēma, kuru mēs nedrīkstam saasināt. Tieši pretēji - mums ir jāizveido noteikumi par atbildību arī iekšzemes ūdensceļu transportam īpaši rūpīga režīma veidā, nevis tiek mākslīgi jāpielāgo dziļjūras pārvadājumu noteikumiem.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Dāmas un kungi, pieņemot šo trešo jūras paketi, mēs skaidri atbildam uz daudzajām prasībām, ko Eiropas sabiedrība izvirzīja pēc Erika un Prestige katastrofām pirms pieciem un septiņiem gadiem.
Šie priekšlikumi, kas viens otru pastiprina, kā daudzi citi deputāti teica, dos mums iespēju pieņemt izšķirošu rīcību par labu Eiropas jūrniecības sektoram, kā arī, dāmas un kungi, tā pārredzamībai.
Priekšlikums direktīvai par tehnisko izmeklēšanu pēc nelaimes gadījumiem ir garantija, ka mēs nekad neredzēsim šādu neskaidrības ainu, kas klājās pār traģisko nelaimes gadījumu ar Prestige.
Dokuments stiprina to organizāciju neatkarību, kuras izmeklē jūrniecības nelaimes gadījumus un starpgadījumus, un vajadzību darīt zināmus rezultātus, lai uzlabotu procedūras un veiktu paraugprakses apmaiņu.
Tāpēc es gribu apsveikt referentus, jo viņu izcilais darbs nozīmē, ka ir skaidri parādīta mūsu kā Eiropas Parlamenta nostājas stingrība saistībā ar šiem priekšlikumiem. Tie ir priekšlikumi, kuru vienīgais mērķis ir padarīt Eiropas jūras telpu par vienu no drošākajām pasaulē un veicināt Eiropas flotu reorganizāciju, kā arī nodrošināt, ka operatori uzņemas lielāku atbildību par bojājumiem, kas radīti trešām pusēm un jo sevišķi valstu līdzekļiem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO ) Trešā jūras pakete ir sekas sadursmēm, kurās bija iesaistīti "Erika” un "Prestige”, 2007. gada decembra nelaimes gadījumiem Melnajā jūrā un šā mēneša nelaimes gadījumam Taragona ostā. Šie nelaimes gadījumi radīja milzīgus zaudējumus piekrastes apgabaliem un sevišķi jūras videi.
Pakete attiecas uz jūras satiksmes, nelaimes gadījumu jūrā izmeklēšanas uzraudzīšanu, pasažieru pārvadātāju atbildības saistībā ar nelaimes gadījumu jūrā uzraudzīšanu, valsts kontroles ostās, vienotu standartu un noteikumu organizācijām, kas kontrolē un pārbauda kuģus, uzraudzīšanu. Vēlos norādīt, ka jaunais Parīzes memorands stājās spēkā 2008. gada 17. septembrī. Ir būtiski, ka visiem kuģiem, kas iebrauc Eiropas ostās, ir jāatbilst noteiktiem drošības standartiem. Ļaujiet man atgādināt, ka melnie un pelēkie saraksti, ko publicēja 2008. gada 18. jūnijā Parīzes memoranda tīmekļa vietnē, attiecīgi ietver vienu un sešas dalībvalstis. Tādēļ vienai ceturtdaļai dalībvalstu ir jāuzlabo zem viņu karoga reģistrēto kuģu drošība.
Neatkarīgi no tehniskā stāvokļa, kuģim, kas atrodas briesmās, ir jābūt pieejai speciāli norādītām un aprīkotām patvēruma vietām. Eiropas ostām ir jāsniedz šī iespēja, un ostas administrācijai jāspēj atgūt izmaksas, kas radušās sausajā dokā vai remontējot kuģi. Es uzskatu, ka īpašnieku atbildība pasažieru pārvadāšanā ir jāpiemēro arī iekšējos ūdeņos. Es gribētu sveikt savus kolēģus, kas strādāja un apsprieda šo paketi. Es domāju, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi Eiropas Savienības ekonomikas nākotnei.
Inés Ayala Sender
(ES) Patiesībā es gribu mūs visus sveikt ar trešās paketes apstiprināšanu un prezentāciju. Es vispirms gribu apsveikt Komisiju un tās komisāru A. Tajani kungu, kas jau pašā sākumā kā romietis parādīja, ka ir gatavs būt precīzs visos jautājumos saistībā ar jūru un to ostām, es arī gribu apsveikt visus referentus, jo attiecībā uz tik sarežģītu un plašu jautājumu tie vienmēr spēja saglabāt Parlamenta nostāju, kas garantē labāku un lielāku drošību visiem pilsoņiem tik sarežģītā, vētrainā vidē kā jūra.
Es arī domāju, ka ir pareizi tas, ka mēs reaģējam pēc dažādiem nelaimes gadījumiem un ka Eiropas pilsoņiem ir jāredz, ka Parlaments un Eiropas iestādes ne tikai rūpējas par viņiem, kad katastrofa jau notikusi, bet, ka arī mācoties no tām, tās spēj virzīties uz priekšu un panākt progresu likumdošanas jomās. Uzskatu, ka šajā gadījumā tie ir jautājumi, kas attiecas uz drošību. Sevišķi par drošību saistībā ar ietekmi uz vidi, kas, var teikt, ir aizsākusi visu kustību, bet arī par drošību, kas patlaban saistīta ar dažādu iesaistīto dalībnieku atbildību, noskaidrojot un precizējot, kuri tie ir un kā mums uz tiem jāreaģē, nosakot, kā nākotnē cīnīties pret pirātismu un, kas ir vēl svarīgāk, kā panākt progresu, uzlabojot darba, sociālos un profesionālos apstākļus tiem, kas strādā jūrā. Es domāju, ka tas ir tieši par tiem jautājumiem, kuri mums vēl joprojām ir jāapspriež, lai panāktu progresu, un mēs lūdzam Komisijai turpināt tos apsvērt.
Man vēl tikai jāpasaka, ka, pēc mūsu domām, pastāv rezerves saistībā ar garantijām, kas vajadzīgas, lai ostās nodrošinātu patvēruma vietu, kas mums visiem ir nepieciešama.
Maria Eleni Koppa
(EL) Priekšsēdētājas kundze, nopietnie jūrniecības nelaimes gadījumi, ko mēs esam pieredzējuši Eiropas jūrās, noteikti nedrīkst atkārtoties. Manā valstī, Grieķijā, pagājušā gada kuģa bojāejas cēloņi Santorini vēl nav izpētīti. Cilvēku dzīvību zaudējumi, ievērojamais kaitējums tūrismam un bumba ar laika degli apkārtējai videi, jo tvertnēs palika nafta, ir pietiekams pierādījums tam, ka mēs nedrīkstam atļauties būt pavirši.
Jautājums par drošību jūrā ir ārkārtīgi svarīgs. Savienībai ne tikai jānodrošina Eiropas kuģniecības ilgtspēja, bet arī nepārtraukti tā jāuzlabo, lai mēs spētu starptautiski konkurēt. Tomēr mēs nedrīkstam ignorēt nepieciešamību aizsargāt dabas resursus.
Ja nekavējoties nesāksim darboties, mēs noteikti zaudēsim vērtīgo laiku, lai efektīvi reaģētu uz sekām, ko izraisa jūrniecības nelaimes gadījumi. Pēc jūrniecības nelaimes gadījuma izraisīšanas veiktā sistemātiski tehniskā izpēte, pamatojoties uz starptautiskajiem noteikumiem, ir iedarbīgs veids, kā iegūt labāku izpratni par cēloņiem. Izmeklēšanas organizāciju neatkarība tāpēc ir ārkārtīgi svarīga, un man ir žēl, ka Padome to nesaprot.
Cits svarīgs jautājums ir sadarbība starp iestādēm, sevišķi, ja nelaimes gadījums ietekmē vairākas dalībvalstis. Jautājums par patvēruma ostām un kuģu pārbaudes sistēmu ir ārkārtīgi svarīgs drošībai jūrā. Tas ir jāpiemēro arī tranzīta kuģiem, kuriem ir jāsniedz garantijas, ka tie ir spējīgi rīkoties nelaimes gadījumā vai citos līdzīgu katastrofu gadījumos.
Nobeigumā es gribētu apsveikt referentus par viņu stingro nostāju attiecībā uz Padomi, un es ceru, ka pēc balsošanas Padome, saprotot mūsu nostāju, sniegs pozitīvu ieguldījumu likumdošanas procedūras pabeigšanā.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Priekšsēdētājas kundze, komisār, drošība jūras transporta nozarē ir svarīgs transporta politikas elements, ņemot vērā faktu, ka liels skaits preču tiek pārvadāts pa jūru vai ūdeni. Palielinātā nedrošība saistībā ar iespējamajām nelabvēlīgajām dabas parādībām, terora aktiem, tīšiem nelaimes gadījumiem un starpgadījumiem dramatiski palielina risku, kam tiek pakļauta ar kuģu satiksme. Šīs direktīvas pieņemšana ir ārkārtīgi svarīgs pasākums visai Eiropas Savienībai. Kodeksa, kurš līdz šim tika piemērots brīvprātīgi, aizstāšana ar šo direktīvu uzlabo gan saistības, gan atbildību, izmantojot kompetentu struktūru iecelšanu un īpašu procedūru ieviešanu, kuras jāsagatavo, jānosaka un jāievieš dalībvalstīm. Vajadzība dalībvalstīm saskaņot savus tiesību aktus ar direktīvu tās ieviešanā rada prasību pēc pilnīgas sadarbības starp valstīm un kuģu īpašniekiem, kā arī stingras kontroles un koordinācijas panākšanas.
Es vēlētos atzīmēt divas lietas - vajadzību pēc pilnīgākiem kritērijiem sadarbībai ar trešām valstīm, kā arī skaidru ostas politikas formulēšanu, jo mūsu jūras ir atvērtas un tas ir ļoti svarīgi. Incidentu, to cēloņu un ietekmes izmeklēšana noteikti ir ārkārtīgi svarīga. Tas ir saistīts ar incidentu skaita noskaidrošanu un, kas ir vēl svarīgāk, preventīvu pasākumu veikšanu. Pēdējos gados manā valstī ir notikuši vairāki incidenti, kuros zaudētas dzīvības, bojāts īpašums un vide. Tāpēc tas ir ārkārtīgi svarīgi un es šajā sakarā apsveicu referentu.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Jūras transporta drošība, tūlītēja rīcība nelaimes gadījumos un nelaimes gadījumu izmeklēšanas efektivitāte Baltijas valstīs ir ārkārtīgi svarīga. Baltijas jūra ir nošķirta un sekla, tās ūdens mainās tikai reizi 30 gados, kas padara to par ļoti neaizsargātu. Ar nepārtrauktu jūras transporta palielināšanos Baltijas jūrā, ņemot vērā Lietuvas pieredzi, mēs apzināmies, ka nelaimes gadījumiem jūrā seko domstarpības un nekārtības, kas atspoguļo atbilstošu likumu trūkumu.
Tādēļ es izsaku atzinību referentam par veikto ļoti svarīgo darbu. Mēs nedrīkstam piekrist Padomes priekšlikumam, ka drošības pārbaudēm jānotiek tikai nozīmīga incidenta gadījumā. Ne tikai nozīmīgiem incidentiem ir katastrofāla ietekme uz valstu ekonomiku, vidi un labklājību. Mēģinājums samazināt birokrātisko mehānismu skaitu nedrīkst kaitēt izmeklēšanas kvalitātei. Turklāt ir ļoti svarīgi, lai tās pašas incidentu izmeklēšanas metodes tiek ieviestas visās dalībvalstīs.
Dominique Bussereau
Padomes priekšsēdētāja. (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, jūsu sacītajā esmu saklausījusi lielu atbalstu. Kā jūs gandrīz visi teicāt, arī vienošanās par pirmajiem sešiem dokumentiem ir jāpanāk drīz.
Protams, es esmu mazliet vīlusies, ka mēs esam nonākuši pie saskaņošanas procedūras, bet es esmu iedrošināta turpināt mūsu dialogu un novest to līdz galam.
Esmu ņēmusi vērā jūsu ziņojumus. Jūs esat par valstu atbildību, pa vajadzību spēt vadīt izmeklēšanu lielā daudzumā gadījumu, par SJO konvencijas ratificēšanu jo sevišķi un jūs noteikti vairākkārt atkārtojāt, ka paketi nevar sadalīt. Es to dzirdēju un nodošu to tālāk Padomei mūsu sanāksmē 9. oktobrī. Jūs zināt, ka diskusijas būs sarežģītas, bet jūs arī norādījāt, ka bija vajadzīgs pārāk ilgs laiks, lai nonāktu tur, kur esam šodien. Tomēr es varu apstiprināt, ka mūsu apņemšanās ir stingra, un tas ir svarīgi. Es ceru, ka kopā mēs varam izveidot visaptverošu un saskaņotu sistēmu, kas nodrošina katra dalībnieka atbildību tajā. Es domāju, ka tā ir cena jūras satiksmes drošībai Eiropā. Tādēļ divos pēdējos piedāvājumos vajadzīgs progress. Kā jūs zināt, mēs strādāsim tieši pie tā līdz mūsu prezidentūras pēdējai minūtei.
Komisāra tautiešu - A. Tajani kunga, priekšsēdētājas kundzes, P. Costa kunga un Antonio Gramsci - sacītajā šajās diskusijās mēs meklējam līdzsvaru starp mūsu prāta pesimismu un gribas optimismu. Lai kā arī būtu, es jau iepriekš pateicos Parlamentam par visu, ko tas var darīt, lai atbalstītu šo optimismu.
Antonio Tajani
Komisijas loceklis. - (IT) Priekšsēdētajas kundze, dāmas un kungi, liels paldies D. Bussereau kungam par apņēmību, ko viņš turpina izrādīt. Es gribu iedziļināties dažādu iesniegto ziņojumu un grozījumu būtībā.
Attiecībā uz pirmo balsojumu par D. Sterckx kunga ziņojumu par jūras satiksmes uzraudzīšanu, es esmu iepriecināts par Parlamenta plašo atbalstu mērķiem, kas izvirzīti Komisijas priekšlikumā. Vissvarīgākie noteikumi priekšlikumā ir tie, kas saistīti ar patvēruma vietām. Es pilnībā atbalstu Parlamenta centienus saglabāt neatkarības principu lēmumu pieņemšanas procesā par briesmās esošo kuģu izmitināšanu patvēruma vietās.
Tomēr grozījumus, kas pārņem direktīvas priekšlikuma būtību attiecībā uz J. Kohlķček kunga ziņojumu, kuģu īpašnieku civiltiesisko atbildību un finanšu garantijām, var atbalstīt bez iebildumiem, izņemot divus, kas attiecas uz Kopienas biroja izveidi finanšu garantiju sertifikātu pārvaldībai. Maniem darbiniekiem ir šaubas par šī priekšlikuma ietekmi administratīvajā un finanšu līmenī, un mums tas ir jāizpēta sīkāk. No otras puses, izlasot J. Kohlķček kunga ziņojumu, es esmu apmierināts, ka Parlamenta atbalsts priekšlikumam par neseno nelaimes gadījumu izmeklēšanu nemazinās.
Tomē reizēm labākais ir labs ienaidnieks, un Komisija ir pierādījusi, ka tā ir jūtīga pret apgalvojumu, kas radās debašu laikā Padomē, tas ir, ka, lai nodrošinātu izmeklēšanas kvalitāti, labāk ir tās lieki nepavairot. Svarīgi ir, ka ļoti nopietnos nelaimes gadījumos, papildus tiek veikta izmeklēšana, lai, izprotot nelaimes gadījumu iemeslus, gūtu noderīgu mācību nākotnei. Šis mērķis, kas jebkurā gadījumā atbilst SJO apstiprinātajai pieejai, atbilst kopējai nostājai, un es tādēļ nevaru atbalstīt tādus grozījumus kā Nr. 7., 13. vai 14. Visbeidzot trīs grozījumi - Nr. 18.,19. un 20. - ir paredzēti, lai iekļautu direktīvā mehānismu, ar kura palīdzību uzlabot iespēju atrisināt jebkuru nesaprašanos dalībvalstu starpā saistībā ar individuālo izmeklēšanu. Tomēr ir taisnība, ka Komisijas priekšlikums un kopējā nostāja patiesībā prasa, lai dalībvalstis izvairītos no paralēlas izmeklēšanas veikšanas, arī tā ir taisnība, ka tās neatņem iesaistītajām dalībvalstīm tiesības veikt pašām savu izmeklēšanu. Jebkurā gadījumā Komisijas uzdevums nevar būt darboties kā vidutājam starp dalībvalstīm, kas katra ir pārliecināta, ka tām ir ārkārtīgi svarīgi veikt izmeklēšanu. Šajā gadījumā pats svarīgākais ir nodrošināt, ka izmeklēšanas organizācijas ir neatkarīgas.
Attiecībā uz kompensāciju pasažieriem nelaimes gadījumos P. Costa kunga ziņojumā, jūs zināt, ka Komisija ir apņēmusies panākt, lai tiktu nostiprinātas ceļotāju tiesības visās transporta nozarēs visā Eiropā. Kad pirms trijiem mēnešiem tika iesniegts šis priekšlikums, Komisija sāka ar novērojumu, ka, ja Eiropā uz kuģa, jūrā vai upē notiek nelaimes gadījums, upuriem netiks izmaksātas atbilstošas kompensācijas, jo līdz šim dalībvalstīs piemērojamie likumi pārlieku atšķiras un faktiski pamatvilcienos tie šķiet arī ir novecojuši. Būtībā tie neietver prasību par obligātu apdrošināšanu, kompensāciju maksimālais apjoms ir neadekvāts, un atbildības sistēmas paredz, ka cietušajam ir jāpierāda pārvadātāja vaina, un turklāt to ir grūti izdarīt kuģa nogrimšanas gadījumā.
Ņemot vērā šo novērojumu, Komisija redzēja tikai vienu risinājumu: meklēt saskaņošanas iespējas. Tas nozīmē Atēnu Konvencijas īstenošanu, sarunas JSO aizgādībā, un tas nozīmē Konvencijas pilnīgu piemērošanu, lai garantētu, ka visi upuri saņem kompensāciju saskaņā ar Konvenciju, pamatojoties uz tajā noteikto maksimālo apmēru. Padome ir parādījusi, ka tai ir tāds pats viedoklis. Eiropas Parlamenta visi iesniegtie grozījumi ir vērsti uz to, lai uzlabotu nākamo regulu, tāpēc mēs tos atbalstām bez jebkādiem iebildumiem.
Attiecībā uz darbības jomu, kurai vajadzētu būt tik plašai, cik iespējams, tomēr nevar noliegt grūtības, kas var rasties dažiem valstu vai iekšzemes ūdeņu transporta operatoriem. Tāpēc būtu pamatoti paildzināt regulas īstenošanas laiku, lai varētu veikt vajadzīgos pielāgojumus. Tāpēc es atbalstu attiecīgos grozījumus. Šobrīd maksimālais kompensācijas apmērs ir atkarīgs no kuģa lieluma un upuru skaita, un tas ir nepieņemami. Mums vajag to sakārtot pareizi, un viens no veidiem, kā to izdarīt, ir palīdzot apdrošināšanas nozarei un nosakot vienu kopēju maksimālās kompensācijas apmēru, kas būtu piemērojams visā Eiropā. Tāds ir grozījumu Nr. 12., 13. un 14. (pirmā daļa) mērķis, kuru atbalsta Komisija.
Es aizņemu tik ilgu laiku, priekšsēdētāja kungs, jo uzskatu, ka ir pareizi izteikt viedokli par dažādajiem iesniegtajiem grozījumiem, un tā, ja atļausit, es izmantošu vēl divas minūtes. Es gribu pateikties referentei D. Vlasto par ziņojumu par ostas valsts kontroli un Parlamentam par viņu atbalstu šim priekšlikumam, kas palīdzēs ieviest vērienīgu jaunu pārbaudes sistēmu Eiropā.
Es gribu pateikt divas lietas par diviem svarīgiem aspektiem: pirmais attiecas uz mehānismu, kā noteikt, kādos apstākļos nevar veikt kuģu pārbaudi. Otrkārt, pastāv arī jautājums par elastīgumu, kas, taisnību sakot, ir jāpamato operatīvu iemeslu dēļ un jau jāparedz spēkā esošajā direktīvā, un tāpēc mēs uzskatām, ka tas ir jāsaglabā. Šī iemesla dēļ es nevaru atbalstīt grozījumus Nr. 19. un 23.
Vissvarīgākais jautājums politiskā ziņā ir aizliegums, kas risināts grozījumos Nr. 31. un 32. Ja Komisija var pieņemt Padomes viedokli, ar ko tiek ieviesta ne tik stingra sistēma pelēkā saraksta kuģiem, man tomēr ir prieks, ka Parlaments atbalsta Komisiju jautājumā par pastāvīgo aizliegumu.
Attiecībā uz L. de Grandes Pascual kunga ziņojumu par klasificēšanas sabiedrībām, esmu apmierināts, ka Parlaments pieņem akta dalījumu direktīvā un regulā, kā to vēlējās Padome. Šī pieeja man šķiet gan godīga, gan stingra no tiesiskā viedokļa. Saistībā ar grozījumiem vēlos sacīt, ka ar grozījumiem Nr. 27. un 28. tiek veiktas izmaiņas oficiāli atzīto iestāžu civiltiesiskās atbildības režīmā, un tas mums šķiet praksei neatbilstoši. Jebkurā gadījumā, saskaņā ar direktīvu, uz nāvi, kuras cēlonis ir nolaidīga rīcība, joprojām attieksies vismazākais atbildības līmenis.
Mums ir pieņemams grozījums Nr. 1, ar ko paredzēts dzēst 3. apsvērumu, ko Padome pievienoja regulas projektam. Šis apsvērums mums šķiet nevajadzīgs un bīstams, es nevēlētos, lai mūsu inspektoriem būtu grūtības šajā sakarā veikt savu darbu. Beidzot, kā jau minēju, man ir pieņemami grozījumi, ar kuriem paredzēts direktīvas projektā ieviest dažus elementus no "karoga valsts” priekšlikuma.
Priekšsēdētāja kungs, es atvainojos, ka runāju tik ilgi, bet bija daudz grozījumu, un es domāju, ka bija pareizi darīt Parlamentam zināmu Komisijas viedokli.
Dirk Sterckx
referents. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man sākt savu runu ar dažiem vārdiem maniem spāņu kolēģiem par viņu iebildumiem saistībā ar patvēruma ostām. Ja kompetenta dalībvalsts iestāde pieņem lēmumu, tad tiešām var būt sarežģījumi ar to patvēruma ostu kompensēšanu, uz kurām iespējams nogādāt kuģus. Patiesi, tas tiek skatīts manā ziņojumā, un, starp citu, tā ir problēma, kuru Padome un Parlaments līdz šim nav spējuši savā starpā atrisināt. Viena no grūtajām problēmām. Kā to atrisināt?
Man bija relatīvi vienkāršs risinājums, proti, šajā gadījumā uzliekot finansiālo atbildību dalībvalstij. Padome tam nepiekrīt, un mums kaut kas ir jāierosina. Nav tā, ka mums nav izdevies izskatīt šo problēmu vai ņemt to vērā, es tikai gribēju to minēt tikai, lai izvairītos no jebkādiem pārpratumiem.
Pašlaik mēs sākam samierināšanas procedūru, un gan Padomes, gan Parlamenta priekšsēdētāju uzdevums ir nodrošināt, lai tā būtu veiksmīga. Mēs nevaram atļauties neveiksmi. Man vēlreiz ir jāpateicas jums un jūsu kolēģiem, jo faktiski 90 % no darba jau ir paveikts, jo īpaši attiecībā uz manu ziņojumu. Rītdienas balsojums to neatspoguļos, bet, cik vien tas attiecas uz mani, varat būt pārliecināti, ka es atbalstu to, par ko esam vienojušies, un ka mēs nodarbojamies ar nozīmīgiem jautājumiem un ātri sasniegsim rezultātu.
Problēma samierināšanas procedūras laikā būs divi trūkstošie ziņojumi, divi trūkstošie dokumenti, un es vēlreiz gribu uzsvērt, ka "mēs esam ar jums, ka mums ir jāstrādā kopā, Parlaments ir ar Padomi, un tas nenotiek katru dienu.”
Jaromír Kohlíček
referents. - (CS) Es mēģināšu rezumēt to, kāpēc jūras pakete ir jāapspriež kā vienots veselums, nevis kā ziņojumu rinda, no kuriem Padome un Komisija var izvēlēties, ko izvirzīt, ko nolikt malā un gaidīt nākamo vai vēl kādu citu prezidentūru. Vispirms ir būtiski izveidot vienādas prasības visos gadījumos, visos šajos ziņojumos, lai saprastu, uz kuriem kuģiem visi ieteikumi attiecas. Sākotnējos ziņojumos bija atšķirības. Es gribu vēlreiz vērst uz to jūsu uzmanību. Otrkārt, drošība ir nedalāma, un tādēļ ir svarīgi nostiprināt karoga valsts atbildību. Šī atbildība ir skaidri jādefinē, jo bez atbildības no karoga valsts puses nebūs iespējams virzīt šo paketi uz priekšu. Treškārt, ir kopēji jāpieņem godīga attieksme pret jūrniekiem, kuru kuģi ir nonākuši grūtībās. Nav svarīgi, vai tie ir pieņēmuši SJO pamatnostādnes vai nē. Ceturtkārt, vide ir tik svarīga, ka ir jāpārtrauc diskusijas par to, kurš atbild par jūras transportu gadījumā, ja uz kāda kuģa ir problēmas, un jāizbeidz novelt atbildību uz citiem. Katrā valstī būs tikai viena persona, kas nolems, kur var doties grūtībās nonācis kuģis. Piektkārt, ja ir noticis nelaimes gadījums, noteiktajā laika grafikā ir jābūt skaidram, kurš veiks tehnisko izmeklēšanu, kura valsts ir atbildīga, kur tiks sūtīts galīgais ziņojums un kādai ir jābūt ziņojuma struktūrai, pretējā gadījumā mēs vienkārši spēlējam spēlītes. Izmeklēšanas iestāžu neatkarība ir acīmredzama prasība. Sestkārt, ja drīkstu lūgt jums, komisār, un jums, D. Bussereau kungs, lūgt ieklausīties ne tikai tajā, ko vēlas Eiropas Parlaments, bet arī tajā, ko vēlas Savienības pilsoņi, un uztvert jūras paketi kā vienotu veselumu.
Paolo Costa
referents. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, D. Bussereau kungs, dāmas un kungi, lūdzu, pieņemiet nelielu ieteikumu, kas radies tās pieredzes rezultātā, kuru es esmu ieguvis šajā laikā, lai gan tā nav bijis ļoti ilgs. Es apgalvoju, ka jums nevajag baidīties no samierināšanas. Samierināšana ir radošs posms, kas ļauj pārvarēt problēmas, kuras šķiet nepārvaramas.
Es apsolu, ka mēs panāksim vienošanos pat par kopējo ierobežoto atbildību, kādu vēlētos visi kuģu īpašnieki, kas saskaras ar nepieciešamību pret visiem pasažieriem izturēties vienādi. Šodien tas šķiet neiespējami, bet ja mēs visi kopā pliksim mazliet pūļu un to iztēlosimies, tas noteikti darbosies. Īsumā, neraugoties uz gribas optimismu, ko es noteikti ar Gramscian atmiņu iedvešu, lūdzu jūs arī pieņemt anonīmā francūža 1968. gadā izteikto ieteikumu, ka ar nelielu iztēles spēku mēs panāksim kāda veida galīgu risinājumu.
Man jāsaka, ka neesmu pārlieku apmierināts par atsevišķām deputātu izteiktajām piezīmēm attiecībā uz viņu pretošanos iekšējo ūdeņu pasažieru lielākai aizsardzībai, man tas šķiet nesaprotami. Jāatzīst, mani satrauc, ka atklāti tiek pateikts tas, ka bērnam un viņa tēvam, kas gājuši bojā Sēnā, ir jāsaņem atšķirīga aizsardzība, nekā tad, ja viņi būtu gājuši bojā atklātā jūrā. Tas man šķiet pilnīgi nepieņemami, un es nespēju noticēt, ka R. Rack kungs, C. Wortmann-Kool kundze un J. Blokland kungs patiešām gribēja pasacīt, ka nelielu interešu aizsardzība, jo iesaistītas ir ļoti nelielas apdrošināšanas izmaksas gadījumiem, kam kā sevišķi neiespējamiem, ir ļoti zemas apdrošināšanas izmaksas, ka atsevišķu nelielu operatoru nelielas intereses var apdraudēt nostāju, kuru, kā es ar prieku dzirdēju, apstiprinājusi arī Komisija un kura saņems arī Parlamenta uzticību.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos izteikt savu stingro iebildumu pret P. Costa kunga ieteikto saikni starp cilvēkiem, kuri gāja bojā Sēnā un faktu, ka Eiropas Tautas partijas (Kristīgie demokrāti) un Eiropas Demokrātu un Sociālistu grupa atsakās atbalstīt šos priekšlikumus. Tā ir saikne, ko P. Costa kungam nevajadzētu veidot, tāpēc es vēlos izteikt stingru protestu.
Dominique Vlasto
referente. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, noslēgumā varu sacīt, ka man šķiet, ka šodienas debates ir atklājušas kopēju vēlmi panākt rezultātu. Es domāju, ka tas ir ļoti svarīgi.
Francijas prezidentūras laikā jo sevišķi ir padarīts liels darbs, un mēs varam par to būt apmierināti. Es ceru, ka pēc Transporta padomes sanāksmes 9. oktobrī, Padomes priekšsēdētāja kungs, mēs atradīsim risinājumu, ko atbalsta ikviens, neļaujot nekam palikt malā. Parlaments ir vienots šīs paketes atbalstīšanā, un es ceru, ka mums izdosies nodrošināt, lai pakete tiktu pieņemta plenārsēdē.
Luis de Grandes Pascual
Es vēlreiz gribētu pateikties Francijas prezidentūrai, kas ne tikai izrādīja gribu, bet arī pierādīja savas gara spējas.
Cerēsim, ka, pateicoties šai noteiktībai, kas ir arī izrādīta, atsevišķas valdības nebūs nedzirdīgas, bet ieklausīsies šajā saprātā, Francijas saprātā, un apdomīgā veidā sadarbosies, lai sasniegtu mērķus, kurus gan mēs, gan viņi esam apņēmušies sasniegt.
Attiecībā uz Komisiju, priekšsēdētāja vietnieks ir informēts, ka mums ir bijis neoficiāls trialogs, bet neapšaubāmi - tas, ko viņš nodēvēja par nesaskaņotību, ir dabiski grafika un parlamentāro formulējumu dēļ, un tas ir lieliski labojams.
Saistībā ar ziņojumiem, par kuriem es esmu atbildīgs, šajos trialogos mēs esam sasnieguši mērķi attiecībā uz atzītajām organizācijām, un nav šaubu, ka mēs varam panākt vienprātību par risinājumiem.
Beidzot, D. Sterckx kungs mums kā Spānijas iedzīvotājiem ieteica būt spējīgiem pieņemt šos priekšlikumus. Es lūdzu jūs saprast, ka mūsu atšķirīgajām nostājām ir ļoti seni iemesli, bet šī saprotiet arī to, ka šī nostāja nav nemaināma un samierināšanas laikā noteikti būs veidi, par kuriem mēs vienosimies, un mēs pieņemsim darbības veidu, kas ir katram saprotams un kas sniedz risinājumu ne tikai valstīm, kurām ir kuģi, bet arī tiem, kas cieš, jo mums ir krasta līnijas.
Priekšsēdētājs
. - ( EL) Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt, trešdien, plkst. 11.30
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
John Attard-Montalto  
rakstiski. - Ir svarīgi, lai kuģu pārbaužu un apsekojumu organizācijām, kā arī jūras lietu administrācijas attiecīgajām darbībām, būtu vienoti noteikumi un standarti.
Taču ir svarīgi, lai Eiropas Savienība palielinātu dalībvalstīs reģistrēto kuģu skaitu. Maltas, Kipras un Grieķijas kuģu reģistri ir ļāvuši Eiropas Savienībai joprojām palikt par vienu no lielākajiem pasaules mēroga dalībniekiem, ciktāl tas attiecas uz kuģu reģistrēšanu. Tādēļ Eiropas Savienība var paaugstināt standartus un saglabāt savu kuģu noteiktu pārbaudi.
Bez kompromisiem drošībās jomā Eiropas Savienībai ir jāpārliecinās, ka kuģi, kas tai pieder, nemigrē uz citām valstīm, sevišķi uz tām valstīm, kas zināmas kā tādas, kuras ļauj kuģiem peldēt zem "izdevīgiem karogiem”.
Ir jānovērtē, ka kuģošana ir viens no "tīrākajiem” transporta veidiem. Tas arī ir viens no lētākajiem. Mums jāuzmanās, lai neuzliktu šai nozīmīgajai nozarei pārmērīgus slogus.
Tas jāpatur prātā, veicot jebkādus pasākumus. Ir jāveicina kuģniecības pārvadājumi un tas ir jāņem vērā, reglamentējot šo nozari, bez jebkādiem kompromisiem drošības, veselības un drošuma ziņā.
