Hodina otázok (otázky pre Komisiu) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B7-0563/2010).
Nasledujúce otázky sú určené Komisii.
Vec: Neistota pracovných miest mladých ľudí
Ako sa uvádza v oficiálnom oznámení Komisie s názvom Mládež v pohybe, mladí ľudí sa často nevedia vymaniť z reťazca pracovných zmlúv na dobu určitú, v dôsledku čoho sa znižujú ich možnosti integrácie v rámci stabilnejších pracovných zmlúv a teda sa zväčšuje neistota ich pracovných miest. Tento problém je ešte závažnejší v členských štátoch, v ktorých sú právne predpisy týkajúce sa pracovnej oblasti mimoriadne protekcionistické.
Môže Komisia odpovedať na tieto otázky?
Nedomnieva sa Komisia, že kvalita stáží, ktorá je často pochybná, a ich nekontrolovateľná dĺžka trvania tento problém ešte zhoršujú? Má Komisia v úmysle prijať konkrétne opatrenia v súvislosti s cieľmi vymedzenými v stratégii Európa 2020, ale aj v súvislosti s iniciatívou Mládež v pohybe v záujme toho, aby sa podporila zamestnanosť mladých ľudí a posilnila sa istota ich pracovných miest?
Plánuje Komisia realizovať osobitné politiky, ktoré budú viac zamerané na podporu a posilnenie zamestnanosti mladých ľudí v členských štátoch, ktoré zaznamenali hospodársky pokles a najmä zvýšenie miery nezamestnanosti medzi mladými ľuďmi?
László Andor
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, pred dvoma mesiacmi predstavila Komisia reprezentatívnu iniciatívu Mládež v pohybe ako súčasť stratégie Európa 2020. Vysiela to jasný signál, že Komisia má osobitný záujem o mladých ľudí.
Iniciatíva Mládež v pohybe má tri ciele: zlepšiť vzdelávanie, zvýšiť zamestnanosť a podporiť mobilitu mladých ľudí v rámci Európskej únie. Bude zahŕňať opatrenia na prispôsobenie vzdelávania a odbornej prípravy potrebám mladých ľudí, na ich podporu, aby využívali granty EÚ na štúdium alebo odbornú prípravu v inej krajine a prekonali prekážky pri vstupe na trh práce a vo svojom kariérnom postupe.
Dva problémy trhu práce, ktoré spomenul vážený pán poslanec, konkrétne stáže a segmentácia trhu práce, sa nachádzajú medzi témami, ktorými sa iniciatíva Mládež v pohybe zaoberá. Som vďačný za príležitosť vysvetliť názory a ciele Komisie v súvislosti s týmito dvomi témami. V prvom rade chcem zdôrazniť, že z pohľadu praktického uplatňovania patria obidva problémy do vnútroštátnych právomocí členských štátov.
Dovoľte mi začať so stážami alebo praxou, ako sa tiež niekedy označujú. Viem, že Európsky parlament ich považuje za veľmi dôležité, ako ukázala aj správa pani Turunenovej zo začiatku tohto roka. Hlavným problémom je to, že zamestnávatelia sa zdráhajú prijímať mladých pracovníkov, ktorí majú len málo praktických skúseností alebo ich nemajú žiadne. Práve preto rokmi vzrástol význam nadobúdania počiatočných pracovných skúseností mladých ľudí prostredníctvom stáží. Tieto stáže však musia mať vysokú kvalitu a musia mať jasne stanovené vzdelávacie ciele. Okrem toho by nemali nahrádzať normálne pracovné miesta a skúšobné doby na začiatku pracovnej zmluvy.
Zámerom Komisie je navrhnúť kvalitný rámec pre stáže, no ako prvé musíme zlepšiť naše poznatky v tejto oblasti. Komisia čoskoro začne realizovať štúdiu zameranú na získanie prehľadu o existujúcich právnych úpravách a postupoch v členských štátoch. Bude súčasťou pilotného projektu zahŕňajúceho opatrenia na zachovanie zamestnanosti, na ktorý Parlament poskytol Komisii mimoriadny rozpočet na rok 2010.
Druhú skupinu problémov tvorí segmentácia trhu práce. Mladí ľudia sa nachádzajú v zložitej situácii z hľadiska istoty pracovných miest. Príliš veľa mladých ľudí má len krátkodobé pracovné miesta, ktoré často striedajú s nezamestnanosťou, a mnohí z nich - dokonca mladí ľudia s dobrou kvalifikáciou - majú len malú nádej na získanie stabilnejších zmlúv. Musíme sa naliehavo zaoberať segmentáciou trhu predovšetkým preto, že najviac pôsobí na mladých ľudí a ich vyhliadky na zamestnanie, a preto, že ohrozuje budúcu konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva.
V správe o zamestnanosti v Európe, ktorú Komisia vydá o niekoľko dní, sa uvádza, že pracovníci, ktorí majú zmluvy na dobu určitú, dostávajú o 14 % nižšiu mzdu a menej odbornej prípravy ako pracovníci v trvalom pracovnom pomere. To má negatívny vplyv na produktivitu. Týka sa to predovšetkým mladých ľudí. Pracovníci v dočasnom pracovnom pomere tvoria 40 % z celkového počtu oproti 13 % z celkovej populácie v produktívnom veku. To znamená, že mladí ľudia nesú najväčšie bremeno prispôsobovania.
Okrem toho majú mladí ľudia stále väčšie ťažkosti začleniť sa na trh práce. Počet mladých ľudí, ktorí nie sú začlenení v systéme vzdelávania, zamestnanosti ani stáží sa pohybuje od približne 4 % v Dánsku a Holandsku do 16 až 20 % v Taliansku, na Cypre a v Bulharsku. Zníženie segmentácie trhu práce je predovšetkým zodpovednosťou členských štátov. Komisia ho definovala ako jednu z priorít, na ktoré by sa členské štáty mali zamerať v súlade so spoločnými zásadami flexiistoty podľa stratégie EÚ 2020 a európskej stratégie v oblasti zamestnanosti.
V praxi to znamená, že Komisia navrhuje, aby členské štáty so segmentovanými trhmi práce zvážili zavedenie jedinej zmluvy na dobu neurčitú s dostatočne dlhou skúšobnou dobou a postupným zvyšovaním ochrany namiesto súčasných právnych rozdielov medzi zmluvami na trvalý pracovný pomer a na dobu určitú. Rámec pre zamestnanosť mládeže v rámci iniciatívy Mládež v pohybe poskytuje usmernenia, ako môžu politickí činitelia, zainteresované subjekty a inštitúcie dosiahnuť pokrok v tejto oblasti.
Užšia politická koordinácia v rámci európskeho semestra, ktorý v súčasnosti pripravujeme s členskými štátmi, ponúkne správny rámec na podnietenie rozvoja politiky a reforiem, ktoré prinesú osoh mladým ľuďom.
Georgios Papanikolaou
(EL) Ďakujem vám za odpoveď, pán komisár. V oznámeniach Komisie som sa dnes dočítal o prijatí Programu pre nové zručnosti a nové pracovné miesta. Dnešné oznámenia sa týkajú okrem iného rozhodnutia o podpore jedinej zmluvy na dobu neurčitú, ktorá by nahradila rôzne typy zmlúv na dočasný a trvalý pracovný pomer.
Moja otázka je veľmi jasná. Bude môcť Komisia v rámci tejto iniciatívy zaručiť, aby jediná zmluva na dobu neurčitú posilnila pocit istoty zamestnania u mladých ľudí? Inými slovami, zlepší sa súčasná situácia do tej miery, do akej sa dá zlepšiť?
Franz Obermayr
(DE) Vážený pán predsedajúci, získanie práce na trvalý pracovný pomer a vybudovanie si slušnej životnej úrovne sú veľmi dôležité ciele väčšiny mladých ľudí. Mladých ľudí tvrdo zasiahla súčasná hospodárska kríza a často sú nútení prijať krátkodobé zamestnanie alebo slabo platenú prax, čo znamená, samozrejme, aj to, že neprispievajú do dôchodkového systému. To sťažuje dlhodobé plánovanie si života. Preto by som rád vedel, či Komisia plánuje zaviesť opatrenia, ktoré budú zaručovať trvalé pracovné miesta predovšetkým pre mladých ľudí. Opýtam sa to aj inak: plánujú sa smernice, ktoré zavedú normy pre dočasné pracovné miesta?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Vážený pán komisár, ďakujem vám za odpoveď, pretože potrebné sú všetky iniciatívy, predovšetkým iniciatívy na posúdenie toho, čím mladí ľudia trpia počas tohto zložitého obdobia. Chcela by som sa však opýtať, či sa Komisia domnieva, že by sme mali prijať osobitný program Európskej únie pre podnikanie a inovácie mládeže, ktorý by presadzoval a podporoval tvorivosť a podnikavosť mladých ľudí. Aký by ste zaujali postoj v súvislosti s príležitosťami pre mladých ľudí využívať mikroúvery? Mal by sa právne regulovať postup uznávania spoločností, ktoré založili mladí ľudia?
László Andor
člen Komisie. - Predchádzajúca diskusia široko pokryla tému zmluvy na dobu neurčitú, ktorá je podľa môjho názoru jedným z praktických riešení. Okrem toho sme tento rok videli, že Komisia diskutovala o situácii mladých ľudí a o vplyve krízy na ich zamestnanosť. Touto problematikou sa už konkrétne zaoberala iniciatíva Mládež v pohybe. Samozrejme, že sú možné aj ďalšie iniciatívy.
Budeme musieť monitorovať situáciu a spolupracovať s členskými štátmi. V tejto fáze sme ešte len zhromaždili podrobnosti o národných programoch, ktoré vytvorili jednotlivé členské štáty, a po ich analýze a po tom, čo sa pozrieme na ich praktické riešenia a záväzky, budeme môcť predložiť ďalšie návrhy. Najdôležitejším z nich bude však vytvorenie makroekonomického prostredia v Európe, ktoré umožní nepretržité a silné ozdravovanie.
Ďalším bodom, o ktorom by som sa chcel zmieniť, je skutočnosť, že mladí ľudia, samozrejme, patria medzi tých, ktorí za posledných niekoľko rokov najviac trpeli stratou pracovných miest a nedostatkom pracovných príležitostí. Uvedomujeme si dlhodobé riziká tejto skutočnosti, ktorými nie je len okamžitá zamestnanosť či sociálna otázka. Ak nebudeme konať, môže to mať dosah na demografické trendy, ktoré sú už teraz mimoriadne komplikované. Preto budeme v ďalšom funkčnom období - v istom druhu aliancie či spolupráce s maďarským predsedníctvom - o tom diskutovať v nadväznosti na demografickú diskusiu, pretože aj demografické a rodinné politiky treba skúmať v rovnakej súvislosti ako istotu pracovných miest a istotu príjmu pre mladých ľudí v Európe.
Vec: Posilnenie konkurencieschopnosti prostredníctvom alternatívnych energií
Cieľom Komisie a nás všetkých je zabezpečiť našim spoluobčanom životné podmienky, ktoré spájajú komfort a bezpečnosť, a poskytnúť európskym podnikom rámec podporujúci konkurencieschopnosť. Medzi riešenia umožňujúce zlepšiť výrobnú konkurencieschopnosť patrí využívanie alternatívnych zdrojov energie. Existuje však len málo krajín, ktoré sa môžu pochváliť vysokými číslami v tejto oblasti, a ide tu väčšinou o severské krajiny. Technológie využívajúce alternatívne zdroje energie sa pomaly šíria do nových členských štátov, najmä na Východe.
Aké opatrenia Komisia prijala alebo plánuje prijať na stimuláciu a podporu členských štátov, ktoré v malej miere využívajú alternatívne energie alebo v ktorých sa tieto technológie šíria pomaly, aby sa tieto krajiny a celá Európska únia stali konkurencieschopné na celosvetovej úrovni?
Günther Oettinger
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, vážený pán poslanec spomínal tému obnoviteľných zdrojov energie a pýtal sa, čo plánujeme robiť, aby sme dosiahli naše spoločné ciele. Pred tromi rokmi nám Európska rada vytýčila ambiciózne ciele v oblasti klímy. Jeden z nich sa týka obnoviteľných zdrojov energie, ktoré do roku 2020 musia pokrývať 20 % celkovej spotreby energie v Európskej únii. Každý členský štát musí využiť príležitosti, ktoré má k dispozícii, a musí sa povinne zúčastňovať na dosahovaní tohto cieľa.
Ak týchto 20 % rozdelíme do rôznych sektorov, ako napríklad doprava, vykurovanie, elektrina, priemysel a poľnohospodárstvo, je jasné, že výroba elektrickej energie je najdôležitejšia. Ak chceme dosiahnuť cieľ 20 % celkovej spotreby energie, približne 35 % našej elektrickej energie musíme vyrábať z obnoviteľných zdrojov. A ak to chceme urobiť efektívne a zaistiť dostupné ceny pre spotrebiteľov, musíme na to využiť tie najlepšie miesta. Každý členský štát má rôzne silné a slabé stránky, s ktorými treba pracovať. Patrí medzi ne napríklad vietor od Severného mora, slnko v južnej časti Európskej únie a bioplyn z vidieckych oblastí. Je zrejmé, že ak chceme zaistiť bezpečnosť dodávok, musíme výrazne zlepšiť kvalitu a kapacitu našej infraštruktúry, našich dopravných sietí a našich skladovacích zariadení. Komisia toto hľadisko zobrala do úvahy, keď pred niekoľkými dňami diskutovala o balíku energetickej infraštruktúry, ktorý sa sčasti zameriava na integrovanie a postupné zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie, a prijala tento balík.
Určili sme záväzné ciele v oblasti obnoviteľnej energie pre každý členský štát. O niekoľko dní, 5. decembra, sa končí lehota na transpozíciu a Komisia sa začne zaoberať vykonávaním smernice, aby sa uistila, že boli poskytnuté primerané stimuly a prijali sa vhodné dotačné opatrenia, ktoré umožnia plnenie záväzných cieľov. Členské štáty sa musia sústrediť na vytváranie ideálnych podmienok na využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. Smernica Európskej únie okrem iného vyzýva členské štáty, aby vytvorili národné akčné plány, ktoré budú špecifikovať potrebné opatrenia a konkrétne, záväzné vnútroštátne ciele rozdelené podľa sektorov, ako napríklad doprava, vykurovanie, premena elektrickej energie a priemysel. Ďalším krokom bude odstránenie administratívnych prekážok pre obnoviteľnú energiu. Treťou dôležitou oblasťou je stavebný priemysel. Približne 40 % našej energie sa využíva v priemyselných budovách, areáloch sektora služieb a v domácnostiach.
Chceme, aby boli do konca roku 2012 zavedené plány hodnotenia a certifikácie pre inštaláciu zariadení na obnoviteľné zdroje energie. Zahŕňa to aj distribučné a prepravné siete, ktoré musia byť pripravené na rozvoj a nárast využívania obnoviteľných zdrojov energie a ktoré tiež musia zaručiť prioritný prístup pre obnoviteľné zdroje energie. Členské štáty budú mať pružnosť pri výbere technológií. Môžu si vybrať, do ktorého druhu obnoviteľných zdrojov energie budú investovať, aby splnili záväzné ciele. Komisia poskytne dotácie na inovácie a projekty, ktorých zámerom je výskum, vývoj a uvedenie na trh technológií na využívanie obnoviteľných zdrojov energie, pričom využije financovanie zo siedmeho rámcového programu, ktorý ste nám sprístupnili vy v tomto Parlamente.
Komisia má finančné prostriedky aj z Plánu hospodárskej obnovy Európy na tri roky, ktoré sú konkrétne určené na projekty obnoviteľnej energie a v tomto prípade na rozvoj veternej energie na mori. Pre nové členské štáty by som chcel zdôrazniť, že k dispozícii sú aj programy a financie na podporu obnoviteľnej energie v rámci politiky súdržnosti. Obnoviteľné zdroje energie majú v rámci našej energetickej politiky a politiky týkajúcej sa klímy vysokú prioritu najmä vzhľadom na znižovanie našej závislosti od dovážaných fosílnych palív. Pri plnení našich ambicióznych cieľov v oblasti klímy a zvyšovaní konkurencieschopnosti Európy uspejeme len vtedy, keď budeme spolupracovať. Spolieham sa na úzke partnerstvo s členskými štátmi, pokiaľ ide o používanie rôznych zdrojov energie.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Ďakujem vám veľmi pekne, pán Oettinger, za jasnú a presvedčivú odpoveď. Domnievam sa, že Komisia urobila veľa v záujme splnenia týchto cieľov. Podľa mňa by však verejnosť mala dostávať viac informácií a mali by sme si získať masmédiá, aby sme v tejto oblasti dosiahli väčšiu podporu. V našej krajine Litve to tak napríklad nie je. Samozrejme, že je to zodpovednosť národných vlád, ale Komisia by im mohla pomáhať.
Moja posledná otázka znie, ktoré štáty sú podľa vášho názoru relatívne úspešné pri plnení cieľov do roku 2020 a ktoré úspešné nie sú?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vzhľadom na to, že klimaticko-energetický balík už vytyčuje určité ciele pre členské štáty v oblasti znižovania znečisťujúcich emisií a zvyšovania energetickej účinnosti, sa chcem opýtať, aké opatrenia prijímate na podporu podnikov v priemyselných sektoroch, ktoré sú najväčšími spotrebiteľmi energie, pri modernizácii ich zariadení, aby mohli dosiahnuť väčšiu energetickú účinnosť a spôsobovať menej znečistenia?
Seán Kelly
Vážený pán predsedajúci, chcel by som poďakovať pánovi komisárovi za veľmi komplexnú odpoveď na otázku.
Mám dve otázky. Prvá sa týka stratégie do roku 2020. Je si istý, že sa nám podarí dosiahnuť cieľ 20 % pre obnoviteľné zdroje energie stanovený v tejto stratégii? Po druhé, spomínal rozvodné siete. V akej miere je reálna, želateľná a cenovo dostupná celoeurópska rozvodná sieť a dá sa také niečo zrealizovať?
Günther Oettinger
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, o niekoľko týždňov predložíme Európskemu parlamentu, Rade a členským štátom náš návrh, ako plánujeme dosiahnuť 20 % zvýšenie energetickej účinnosti. Keď sa pozrieme na tri ciele, ktoré ste stanovili, pokiaľ ide o 20 % znižovanie emisií CO2, pri plnení tohto cieľa dosahujeme celkom dobré výsledky. Som si istý, že ak budeme pokračovať v aktuálnom úsilí, cieľ 20 % zníženia emisií CO2 do 10 rokov dosiahneme alebo ho dokonca aj prekročíme.
Pokiaľ ide o tému 20 % využívania obnoviteľných zdrojov energie, aj tu postupujeme dobre, aj keď sa pokrok dosiahnutý v jednotlivých členských štátoch líši. Keď sa porovná referenčný rok, niektoré členské štáty už mali výrazný náskok. Rakúsko napríklad už pred piatimi rokmi malo 23 % podiel obnoviteľných zdrojov energie a do roku 2020 sa očakáva dosiahnutie úrovne 34 %. Hodnota v Spojenom kráľovstve bola naopak len 1,3 % a na Malte 0 %, čo znamená, že tieto krajiny museli začať prakticky úplne od začiatku. Medzi vodcami sú Švédsko, ktoré smeruje k hodnote 49 %, a Fínsko a Portugalsko, ktorých cieľom je hodnota 38 %. Pobaltské štáty, ktoré majú stanovené ciele 25 %, 40 % a 23 %, sú tiež veľmi úspešné a ich hodnoty sú v tejto dôležitej oblasti nad európskym priemerom.
Cieľ 20 % zvýšenia energetickej účinnosti u mňa vyvoláva najväčšie obavy. Znamená zabezpečenie inteligentných energetických úspor a cielené využívanie energie. Veľmi rád o tom budem s Parlamentom hovoriť v priebehu prvého štvrťroka budúceho roka, keď sa nám podarí predložiť náš návrh na dosiahnutie 20 % zlepšenia energetickej účinnosti.
Spomínali ste médiá. Pokiaľ ide o obnoviteľnú energiu a spotrebiteľov, skutočne viac by mohli urobiť priemysel aj investori, a to tak investori do technológie, ako aj finanční investori. Mám pre vás jeden návrh. Budúcu jar plánujem navštíviť tri pobaltské štáty. Veľmi rád sa zúčastním na konferencii zástupcov médií, bánk a podnikov, ak navrhnete vhodných kandidátov, aby sa s pomocou mojich skromných prostriedkov zvýšilo povedomie vo vašej krajine a otvorili sa príležitosti pre nové programy a spolufinancovanie.
Ďalšia otázka bola, čo si myslím o európskej energetickej sieti. Chcem na to odpovedať veľmi otvorene. Keď sa pozriete na dopravnú infraštruktúru v Európe, máme cesty, diaľnice, železnice, európsky letecký priestor s veľkými aj malými regionálnymi letiskami a veľké prístavy, ako sú Janov, Marseille, Hamburg a Rotterdam. Sú tiež vybudované terminály na skvapalnený zemný plyn a ropu v Stredozemnom mori, Čiernom mori, Baltskom mori, Severnom mori a v Atlantickom oceáne. Okrem toho máme digitálnu infraštruktúru určenú na poskytovanie informácií, na komunikáciu a navigáciu vrátane našej mobilnej telefónnej siete. V porovnaní s týmito oblasťami naše energetické siete veľmi zaostávajú. Dokážeme prevážať televízory, jatočné telá prasiat, konzervované potraviny a iné tovary z Portugalska do Lotyšska a z Holandska do Grécka, vieme dopraviť pracujúcich a turistov a vieme prenášať informácie a finančné služby, ale naše plynové a elektrické siete sú stále rozdelené podľa hraníc kniežactiev z 19. storočia. Musíme zlúčiť trhy v pobaltských štátoch, Fínsku, strednej Európe a Grécku ešte pred tým, než sa Srbsko a Chorvátsko pripoja k Európskej únii. Potrebujeme aj premostenia a prepojenia, aby sa dala elektrina prepravovať obomi smermi medzi Španielskom, Francúzskom a Nemeckom. Počas nastávajúcich 20 rokov musíme zaviesť financovanie a vytvoriť právne predpisy, ktoré zaistia, že naše dopravné siete pre elektrinu a plyn budú rovnako kvalitné a budú mať rovnakú kapacitu ako naše cestné a železničné siete a náš letecký priestor, ktoré sa dajú použiť na dopravu tovarov a ľuďom dávajú slobodu pohybu. V opačnom prípade nezaistíme bezpečnosť dodávok ani sa nebudeme môcť správať solidárne počas núdze. Nebudeme si môcť vymieňať skladovacie kapacity ani budovať zariadenia na obnoviteľnú energiu na najlepších miestach a dopravovať elektrinu na miesta, kde sa koncentruje populácia. Okrem toho nebudeme mať konkurenciu, ktorú spotrebitelia chcú, ani nedokážeme vytvoriť vnútorný trh, ktorý vždy patril medzi základné zásady Európskej únie a ktorý sa musí pre plyn a elektrinu stať realitou.
Z tohto dôvodu dôrazne podporujem hlavnú iniciatívu na rozvoj dopravných sietí pre elektrinu, plyn a ropu.
Vec: Štrukturálne fondy a zdravotné postihnutie
Mnoho správ o využívaní štrukturálnych fondov poukazuje na to, že i keď sa zdroje dostanú k tým, ktorí ich najviac potrebujú, neprebieha to spôsobom, ktorý by bol pre nich najvýhodnejší alebo ktorý by skutočne zlepšil kvalitu ich životov.
Ako plánuje Komisia zabrániť využívaniu štrukturálnych fondov na financovanie umiestňovania osôb so zdravotným postihnutím do ústavov? Ako plánuje Komisia podnietiť využívanie týchto fondov na financovanie komunitnej starostlivosti ako alternatívy k ústavnej starostlivosti a podporiť sociálne začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím?
László Andor
člen Komisie. - Ako iste viete, za sociálnu politiku vrátane politiky, ktorá sa týka osôb so zdravotným postihnutím, zodpovedajú v prvom rade jednotlivé členské štáty. Avšak zintenzívnenie podpory znevýhodnených skupín a predovšetkým osôb so zdravotným postihnutím vrátane osôb v ústavnej starostlivosti je kľúčovým prvkom opatrení v rámci Európskeho sociálneho fondu.
Podľa niektorých odhadov predstavujú osoby so zdravotným postihnutím minimálne 16 % populácie EÚ v produktívnom veku, avšak zamestnaných je len 40 % z nich. Komisia podporuje prechod od inštitucionálnej ku komunitnej starostlivosti a úzko spolupracuje s členskými štátmi a predovšetkým s riadiacimi orgánmi Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a mimovládnymi organizáciami v tejto oblasti.
V roku 2009 Komisia zverejnila správu o prechode od inštitucionálnej starostlivosti ku komunitnej, ktorú vypracovala odborná skupina zriadená ad hoc. Členské štáty sú v súlade so zásadou spoločného riadenia zodpovedné za výber operácií na financovanie v rámci štrukturálnych fondov.
V súčasnom programovom období Európsky sociálny fond a Európsky fond regionálneho rozvoja podporujú niektoré programy zamerané na deinštitucionalizáciu a prechod od ústavnej starostlivosti ku komunitným službám. Je to tak najmä v určitých členských štátoch, ktoré vstúpili do EÚ po roku 2004. Takéto projekty sú financované v Bulharsku a na Slovensku.
Ako viete, Komisia v súčasnom období vypracúva nové ustanovenia o štrukturálnych fondoch na obdobie po roku 2013 a v roku 2011 predloží návrhy. Je možné, že v súvislosti s budúcimi operačnými programami sa bude vyžadovať napríklad vymedzenie skupín ohrozených diskrimináciou alebo vyčlenením s cieľom zintenzívniť boj proti diskriminácii a presadzovať sociálne začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím. Komisia preskúma možnú úlohu vnútroštátnych subjektov pre rovnaké zaobchádzanie a pravdepodobne zváži prísnejšie požiadavky na predkladanie správ zo strany členských štátov o opatreniach na boj proti diskriminácii, ktoré sa budú zavádzať spolu s podporou zo štrukturálnych fondov.
Okrem toho je jedným z cieľov Európskej stratégie pre oblasť zdravotného postihnutia 2010 - 2020, ktorú Komisia prijala 15. novembra, podnecovať úsilie členských štátov o zjednodušenie prechodu od ústavnej starostlivosti ku komunitnej. Stratégia sa usiluje o dosiahnutie tohto cieľa prostredníctvom stanovenia osvedčených postupov pri využívaní štrukturálnych fondov. Tieto postupy sú zamerané na podporu nezávislého života a života v spoločnosti a na rozvoj informačných iniciatív, ktoré sú zamerané na riadiace orgány štrukturálnych fondov na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni. Vypracuje sa napríklad súbor nástrojov určený riadiacim orgánom, ktorý sa bude týkať spôsobu využívania štrukturálnych fondov na podporu rozvoja komunitných služieb.
Kinga Göncz
(HU) Vážený pán predsedajúci, práve v súvislosti s touto otázkou som mala v úmysle položiť ďalšie otázky a vyjadriť svoje pripomienky. Odpoveď pána komisára ma veľmi potešila. Moja doplňujúca otázka sa vlastne týka toho, či Komisia na základe týchto zásad plánuje zaviesť v novom rozpočtovom období určitý nový druh podmienenosti, ktorý zabráni posilňovaniu segregácie, ale umožní, povedzme, využívanie týchto fondov konkrétne na sociálne začleňovanie. Problém spočíval v tom, že tieto finančné prostriedky sa často využívali na stavbu a prestavbu veľkých inštitúcií, a nie na integrované bývanie. Som presvedčená, že existuje mnoho dobrých odborníkov, ktorí budú ochotní pomôcť v tejto oblasti Komisii, ako aj členským štátom.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ďakujem za vašu odpoveď, pán komisár. Chcela by som zablahoželať Európskej komisii, ktorá začiatkom tohto mesiaca predložila novú Európsku stratégiu pre oblasť zdravotného postihnutia 2010 - 2020. Mám však nasledujúcu otázku. Aké konkrétne programy a kedy má Komisia v úmysle vypracovať na základe tejto stratégie, aby sa vytvorili priaznivejšie podmienky na vstup osôb so zdravotným postihnutím na trh práce alebo aby sa prostredie a infraštruktúra uvedeného trhu prispôsobila týmto osobám?
László Andor
člen Komisie. - Belgické predsedníctvo usporiadalo v Liège konferenciu o budúcnosti politík súdržnosti na základe piatej správy o súdržnosti, ktorú sme zverejnili spoločne s pánom komisárom Hahnom. Podmienenosť bola jedným z hlavných bodov diskusie. Pokiaľ ide o Európsky sociálny fond, zaoberali sme sa aj situáciou, ktorú opísala pani Gönczová. Podmienenosť by sme chceli rozvíjať práve v tomto zmysle.
Podmienenosť má viacero významov a, bohužiaľ, niektoré z nich sa vnímajú ako nespravodlivé alebo kontraproduktívne. Sme presvedčení, že skutočný význam podmienenosti, pokiaľ ide o štrukturálne fondy, spočíva v potrebe zvyšovania informovanosti a zodpovednosti, a to nielen v súvislosti s obsahom, ale aj v súvislosti s kontextom projektov a operačných programov. Pri financovaní programov v jednotlivých regiónoch skutočne musíme nadviazať spojenie so sociálnou realitou a budeme to brať veľmi vážne.
V poslednom období spolupracujeme s niektorými členskými štátmi v oblasti komunitných služieb. Napríklad v Bulharsku bol z Európskeho sociálneho fondu a z Európskeho fondu regionálneho rozvoja financovaný spoločný projekt zameraný na zatvorenie inštitúcií pre deti so zdravotným postihnutím ako prvý krok na zavedenie ambiciózneho akčného plánu s cieľom zatvoriť všetky existujúce inštitúcie pre deti a poskytovať starostlivosť rodinného typu a nové služby na podporu rodín. Tento program bol financovaný v rozsahu 39 miliónov EUR. Podobné programy sa realizujú nielen v Bulharsku, ale aj na Slovensku.
Vec: Banka Anglo Irish Bank
Komisár Almunia vo vyhlásení o írskom finančnom sektore povedal, že v súvislosti s bankou Anglo Irish Bank existuje viacero významných aspektov, ktoré je potrebné vyjasniť. Mohol by komisár vysvetliť, o aké dôležité otázky ide?
Joaquín Almunia
podpredseda Komisie. - Vážený pán predsedajúci, keď pán Mitchell 7. októbra predkladal tieto otázky, situácia v Írsku a v írskom bankovom sektore bola odlišná ako v súčasnosti. Vo svojej odpovedi zohľadním zmenu situácie od predloženia otázky.
Dňa 30. septembra, sedem dní predtým, ako ste predložili svoju otázku, rokoval írsky minister financií pán Lenihan o celkových nákladoch na reštrukturalizáciu banky Anglo Irish Bank a uviedol dva možné číselné údaje: priemerný odhad vo výške 29 miliárd EUR a vyšší odhad vo výške 34 miliárd EUR. V tom čase dosahovali kapitálové injekcie banke Anglo Irish Bank z verejných finančných prostriedkov výšku približne 23 miliárd EUR.
Ako vždy, od začiatku tejto krízy podľa našich bankových informácií a informácií o reštrukturalizácii platí, že keď finančné inštitúcie získajú kapitálové injekcie z verejných finančných prostriedkov, musia predložiť Komisii reštrukturalizačný plán. Po rozsiahlej diskusii o banke Anglo Irish Bank predložila írska vláda tento reštrukturalizačný plán 26. októbra. V návrhu reštrukturalizačného plánu zvažovala likvidáciu banky Anglo Irish Bank a navrhovala jej rozdelenie na dve banky - banku na vyhľadávanie majetku, ktorá má zlikvidovať aktíva banky, a banku na financovanie, ktorá má získať prostriedky potrebné na jej fungovanie počas procesu likvidácie jej aktív.
Scenár, v rámci ktorého má dôjsť k likvidácii aktív, je aj z hľadiska pravidiel štátnej pomoci aj z hľadiska hospodárskej súťaže menej problematický ako ten, pri ktorom banka pokračuje vo svojej činnosti. Následne som vydal niekoľko verejných vyhlásení, v ktorých som uviedol, že podľa nás táto úloha nie je taká náročná ako rokovania, ktoré sa týkajú určitých reštrukturalizačných plánov iných finančných inštitúcií v mnohých členských štátoch.
Na návrhu tohto reštrukturalizačného plánu sme pracovali odo dňa, keď nám vláda dokument predložila, až do minulej nedele, keď sa írska vláda rozhodla požiadať o program a využiť tak odlišné mechanizmy na podporu členských štátov v eurozóne, ktoré majú finančné ťažkosti. V súčasnosti je v rámci prebiehajúcich rokovaní o tomto programe potrebné venovať reštrukturalizačnému plánu banky Anglo Irish Bank primeranú pozornosť. Dúfajme, že írsky program sa v nadchádzajúcich dňoch odsúhlasí a prijme. Ja v to pevne verím.
V tejto súvislosti vám môžem poskytnúť presnejšie odpovede týkajúce sa reštrukturalizačného plánu banky Anglo Irish Bank, ktorý predložila írska vláda a ktorý budú moje útvary zvažovať, až kým sa neprijme rozhodnutie. Dúfam, že vám odpoviem čo najskôr po prijatí programu.
V každom prípade musím povedať, že veľmi dúfam, že prijatie a zavedenie tohto programu povedie k priaznivejšej atmosfére pri riešení finančných a hospodárskych problémov Írska. Dúfajme, že zdravé a pevné základy írskeho hospodárstva získajú veľmi kvalitnú podporu, v rámci ktorej sa zohľadní potreba reštrukturalizovať finančný sektor, ktorý je pôvodcom problémov vo vašej krajine.
Gay Mitchell
Ďakujem pánovi komisárovi za odpoveď. Slovo "reštrukturalizácia" znie mimo Parlamentu v súčasnosti veľmi často. Mohol by pán komisár Parlamentu povedať, či podľa neho v rámci podpory tohto procesu existuje možnosť prevzatia alebo zlúčenia časti banky Anglo Irish Bank s iným subjektom, alebo či očakáva, že nakoniec dôjde k jej likvidácii? Vráti sa v tom prípade írskym daňovým poplatníkom časť alebo všetky ich peniaze? Aký má na to pán komisár názor?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, rád by som poďakoval pánovi komisárovi sa tieto informácie. Moja otázka sa však týka trochu inej problematiky. Pán komisár, hovorili ste o veľmi veľkej banke Anglo Irish Bank, avšak informácie, ktoré sa k nám dostali, naznačujú, že v Írsku majú problémy aj ďalšie veľké banky. Mohli by ste nám povedať, či prebiehajú podobné rokovania aj v súvislosti s inými bankami v Írsku?
Brian Crowley
Aj ja by som sa chcel poďakovať pánovi komisárovi za odpoveď.
Pokiaľ ide konkrétne o otázku banky Anglo Irish Bank, zastáva Komisia názor, že banka Anglo Irish Bank sa odlišuje od existujúcich zúčtovacích bánk, ako ich nazývame v Írsku, ako sú napríklad banky Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Ulster Bank a podobne?
Po druhé, čo sa týka spomínaného objasnenia, súvisí to aj s návrhom, ktorý vláda v Írsku predloží zajtra a ktorý sa bude týkať nástroja na financovanie bankovníctva a o ktorom rokuje s MMF a s Európskou centrálnou bankou?
Joaquín Almunia
podpredseda Komisie. - Bohužiaľ, keďže rokovania o požadovanom programe prebiehajú práve v týchto dňoch a hodinách, nemôžem vás informovať podrobne. Môžem vám však povedať, pán Mitchell, že tieto reštrukturalizačné plány pre finančné inštitúcie v Írsku a program na uspokojenie finančných potrieb Írska vo všeobecnosti bude mať v tomto zložitom období, dúfajme, pozitívny výsledok v podobe skoncovania s touto veľmi zložitou a problematickou situáciou. Jeho cieľom je vrátiť írske hospodárstvo späť na cestu obnovy a udržateľného rastu tak, ako to bolo v minulosti. Írsko predstavovalo jeden z najlepších príkladov hospodárskeho úspechu v eurozóne a v EÚ.
Týmto chcem írskym daňovým poplatníkom povedať, že ich peniaze, ktoré sa v súčasnosti využívajú na túto reštrukturalizáciu a na financovanie, ku ktorému, dúfajme, po prijatí programu dôjde z dvoch európskych mechanizmov a vďaka spolupráci s MMF na tomto programe, sa im vrátia ako pozitívny výsledok riešenia súčasného írskeho problému.
Nemôžem sa venovať podrobnostiam. Chcel by som vás požiadať aj o to, aby ste to pochopili. Môžem však povedať, že existujú aj ďalšie finančné inštitúcie, ďalšie írske finančné inštitúcie, v súvislosti s ktorými sa rokuje o reštrukturalizačných plánoch alebo ktoré Komisia skúma. Videli ste naše právomoci v rámci pravidiel štátnej pomoci. V prípade inštitúcie Bank of Ireland sme prijali pozitívne rozhodnutie o reštrukturalizačnom pláne. V prípade inštitúcie Allied Irish Bank tiež rokujeme o podmienkach reštrukturalizačného plánu. V prípade dvoch stavebných spoločností, EBS Building Society a Irish Nationwide Building Society (INBS) tiež zvažujeme reštrukturalizáciu týchto finančných inštitúcií.
Musím povedať, že v prípade dvoch inštitúcií, banky Anglo Irish Bank a stavebnej spoločnosti INBS, pracujeme na scenári ich likvidácie. V ostatných prípadoch sa, dúfajme, podarí uvedené finančné inštitúcie po schválení a realizácii ich reštrukturalizácie dostať späť na trh v lepšom, životaschopnom stave.
Vec: Rozvoj spoločného európskeho povedomia
Rozvoj spoločného európskeho povedomia občanov Európskej únie je nevyhnutnou podmienkou na to, aby proces zjednocovania mohol uspieť. Vzhľadom na to, že je možné, aby sa mobilita občanov EÚ, ktorí pôsobia v odvetví kultúry a umenia, stala najúčinnejším mechanizmom na posilnenie spoločnej európskej identity, aké konkrétne iniciatívy plánuje Komisia v oblasti výmeny skúseností a poznatkov medzi európskymi umelcami s cieľom zabezpečiť vypracovanie programu financovania, ktorý bude určený výlučne na umelecké podujatia v Európskej únii, zjednodušenie administratívy a finančnú podporu programov transeurópskej spolupráce v oblasti umenia?
Androulla Vassiliou
Vážený pán predsedajúci, Komisia úplne súhlasí s váženým pánom poslancom, pokiaľ ide o nesmierny význam cezhraničnej mobility občanov, ktorí pôsobia v odvetví kultúry a umenia. Tiež sa snažíme odstrániť prekážky obmedzujúce ich mobilitu.
Toto úsilie zahŕňa koordináciu sociálneho zabezpečenia, pasových a vízových pravidiel pre umelcov z tretích krajín, zdanenia a, samozrejme, lepšie informácie o otázkach mobility. Odborníci v odvetví kultúry diskutujú v pracovných skupinách, v ktorých sú zastúpené členské štáty a odvetvie kultúry, o tom, ako podporovať mobilitu s úmyslom uplatňovať ciele európskeho programu pre kultúru.
V rámci programu Kultúra (2007 - 2013) Komisia podporuje projekty a činnosti, ktoré presadzujú cezhraničnú mobilitu ľudí, ktorí pôsobia v odvetví kultúry, podnecujú nadnárodný obeh umeleckých a kultúrnych diel a podporujú dialóg medzi kultúrami. V roku 2009 bolo približne 80 % projektov financovaných Komisiou zameraných na obeh kultúrnych diel a mobilitu ľudí, ktorí pôsobia v odvetví kultúry.
Ako som povedala, Komisia, samozrejme, aj naďalej vynakladá úsilie, aby zjednodušila prístup k tomuto programu. Informácie o možnosti využitia programu, kalendár, ktorý je na obdobie rokov 2008 až 2013, dobré príklady projektov a kultúrne kontaktné miesta v každej krajine, to všetko pomáha zjednodušiť prístup. Doteraz získané skúsenosti budú užitočné pri vyvíjaní postupov pre kultúrne programy v budúcnosti.
Po iniciatíve schválenej Parlamentom Komisia v roku 2008 aj v roku 2009 realizovala pilotné projekty na podporu mobility umelcov. Cieľom týchto projektov je poskytnúť európskym umelcom príležitosť rozšíriť rozsah ich činností a osloviť nové publikum, ako aj príležitosť vymieňať si skúsenosti a učiť sa navzájom s cieľom rozvíjať svoju kariéru.
Výsledky týchto pilotných projektov budú použité v budúcich kultúrnych programoch a sú, samozrejme, užitočné pre pracovné skupiny odborníkov členských štátov v rámci otvorenej metódy koordinácie. Z dlhodobého hľadiska všetko, čo som spomenula, pomôže vytvoriť všeobecné európske povedomie medzi občanmi Európskej únie.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pán predsedajúci, ďakujem pani komisárke za podrobnú odpoveď. Na európskej poveternostnej mape kultúry, ako všetci vieme, sa zaťahujú mraky rozpadu procesu zjednocovania. Existuje Európa čísel, technická Európa, ale sú medzi nami aj takí, ktorí si predstavujú Európu kultúry, vzdelávania, umenia, mobility umelcov podporujúcu umeleckú tvorbu naprieč celou Európou.
Som jedným z tých, ktorí veria, že toto sú základy, kultúrne základy Európy, a že môžu fungovať ako bezpečný stabilizačný faktor na ďalšiu dynamickú podporu procesu európskeho zjednocovania. Dajme kultúrnej a umeleckej tvorbe podnet a ako podiel - na chvíľu sa vzdám svojho pravidla a budem hovoriť v číslach - zvýšme príspevok k európskemu HDP prostredníctvom kultúrnej a umeleckej tvorby.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Vážený pán predsedajúci, chcel by som poďakovať pani komisárke za tieto zaujímavé informácie, ale moja otázka a moje obavy súvisia s rozpočtovou situáciou. Všetci si dobre uvedomujeme, že sa v súčasnosti nachádzame v neistej situácii vzhľadom na to, aký rozpočet bude k dispozícii v budúcom roku. V súvislosti s tým by som sa vás, pani komisárka, rád opýtal, či by tieto problémy mohli nejakým konkrétnym spôsobom ovplyvniť veľmi zaujímavé plány, o ktorých ste hovorili.
Androulla Vassiliou
Vážený pán predsedajúci, na začiatok by som chcela pánovi Papastamkosovi povedať, že s ním úplne súhlasím. Pred niekoľkými dňami som sa zúčastnila obrovského fóra Duša pre Európu v Berlíne, ktorého sa zúčastnili aj zástupcovia všetkých kultúrnych agentúr. Diskutovali sme o týchto otázkach a povedali sme, že Európa nie je iba hospodárskou úniou; začína kultúrou.
Ako hovorí Jean Monnet vo svojich pamätiach: "ak by som mohol začať znova, začal by som kultúrou". Preto úplne súhlasím a úsilie, ktoré vynakladáme, je vedené týmto smerom.
Súhlasím s vami, ale ako všetci ostatní sa obávam, že keď vlády začnú znižovať rozpočty v čase úsporných opatrení, začnú tým zrejmým: kultúrou - ako sme už v niektorých prípadoch videli -, vzdelávaním a zdravotníctvom. Súhlasím s tým, že je to veľmi úzkoprsá politika a že by sme mali byť proti nej, pretože z dlhodobého hľadiska všetci pocítime následky takýchto znížení.
Vec: Štruktúrovaný dialóg medzi EÚ a športovými zväzmi o otázkach spoločného záujmu a možných konkrétnych krokoch
Ratifikáciou Lisabonskej zmluvy a uznaním osobitosti športu sa otvorila cesta k jeho skutočne celoeurópskemu rozmeru. Nové predpisy umožňujú Európskej únii podporovať, koordinovať a integrovať činnosti jednotlivých členských štátov a zároveň klásť dôraz na neutralitu a transparentnosť v rámci športového súťaženia, ako aj na spoluprácu medzi športovými orgánmi. Okrem toho si tiež uvedomujeme význam ochrany telesnej a duševnej integrity najmä mladých športovcov.
V kontexte ustanovení zmluvy čo očakáva Európska komisia od medzinárodných športových zväzov, pokiaľ ide o podnietenie čoraz konštruktívnejšieho dialógu o otázkach spoločného záujmu? Aké konkrétne kroky zamýšľa Komisia podniknúť na uľahčenie tohto dialógu a plné využitie právomocí ustanovených v zmluve, čo sa týka športu?
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - V roku 2007 Komisia usporiadala štruktúrovaný dialóg so zainteresovanými stranami v oblasti športu na základe bielej knihy o športe z roku 2007.
V reakcii na výzvy ministrov športu členských štátov EÚ a Európskej rady v roku 2008 sa Komisia zaviazala ďalej posilňovať tento dialóg a poskytnúť medzinárodným športovým organizáciám významnejšiu pozíciu v dialógu s Európskou úniou. To viedlo k pravidelnej výmene informácií medzi Komisiou a Medzinárodným olympijským výborom a medzinárodnými športovými federáciami.
V roku 2008 Komisia vytvorila športové fórum EÚ. Fórum je považované za stredobod tohto štruktúrovaného dialógu, kde sa raz ročne stretávajú všetky kľúčové zainteresované strany v oblasti športu na medzinárodnej, európskej a vnútroštátnej úrovni vrátane riadiacich orgánov, ako aj mimovládnych športových organizácií. Nasledujúce fórum sa uskutoční vo februári 2011 v Budapešti, kde sa Komisia chystá predložiť svoje oznámenie o novom športovom programe EÚ zainteresovaným stranám v oblasti športu.
Komisia venovala veľkú pozornosť potrebe zabezpečiť vyvážené a inkluzívne zastúpenie športového hnutia, keď organizovala stretnutia a podujatia. Je oddaná tomuto dialógu a berie do úvahy špecifickú organizáciu športu, zložitosť tém, ktorými je potrebné sa zaoberať, a, samozrejme, rozmanitosť aktérov v oblasti športu. Posilnenie tohto štruktúrovaného dialógu so športovým hnutím bude nevyhnutné na dosiahnutie úspechu programu EÚ pre šport, ktorý Komisia plánuje navrhnúť na základe Lisabonskej zmluvy. V rámci posilneného dialógu by členské štáty, Parlament a Komisia mali mať svoje miesto.
Iva Zanicchi
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, po ratifikácii Lisabonskej zmluvy a uznaní osobitnej povahy športu môžeme dať športu európsky rozmer.
Nové ustanovenia umožňujú Európskej únii podporovať, koordinovať a integrovať činnosti členských štátov a podporovať spravodlivosť a otvorenosť v športových súťažiach a pri spolupráci medzi subjektmi zodpovednými za šport. Zmluva tiež uznáva dôležitosť ochrany telesnej a morálnej bezúhonnosti športovcov, najmä mladých ľudí.
V zmysle ustanovení zmluvy, aké kroky očakáva Komisia od medzinárodných športových federácií s cieľom začať ešte plodnejší dialóg o otázkach spoločného záujmu? Aké konkrétne opatrenia Komisia prijme na podporu tohto dialógu a plné využitie právomocí súvisiacich so športom zakotvených v zmluve?
Salvatore Iacolino
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, veľmi pozorne som si vypočul odpoveď Komisie. Rád by som sa opýtal Komisie na jej stanovisko k nezákonnému stávkovaniu, na nezákonné stávky, ktoré sú príznačné pre futbal a iné športové súťaže, a na to, či má v úmysle v rámci programu, ktorého opis sme práve počuli, venovať osobitnú pozornosť tomuto aspektu, ktorý hrozí zničením každej súťaže a poškodením spravodlivosti, ktorá by mala byť charakteristická pre športové súťaže.
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Dovoľte mi začať poslednou otázkou. Zaoberá sa ňou pán komisár Barnier. Budem, samozrejme, veľmi pozorne sledovať, čo robí. Mám informácie, že sa v roku 2011 chystá predložiť zelenú knihu, aby začal konzultácie o tomto veľmi dôležitom probléme. Ubezpečujem vás, že zo záujmu o svoje portfólio budem veľmi pozorne sledovať, čo sa deje.
Ako som povedala na úvod, chystám sa predložiť oznámenie o športe. Bude to celkom prvé oznámenie predkladajúce politický program týkajúci sa športu - dúfam, že na začiatku januára - a toto oznámenie sa bude venovať všetkým problémom, ktoré spomenul vážený pán poslanec. Prvé prednesenie a diskusia sa, ako som povedala, uskutočnia počas štruktúrovaného dialógu v kontexte športového fóra vo februári budúceho roku v Budapešti.
Vec: Daňové zaťaženie v Grécku
Grécko sa po podpísaní memoranda o porozumení zaraďuje na čelo európskych krajín, pokiaľ ide o základné dane - uplatňuje tretiu najvyššiu sadzbu DPH, nachádza sa na treťom mieste v oblasti daní z pohonných hmôt a poistných odvodov a zároveň patrí ku krajinám s najvyšším daňovým zaťažením podnikov a najvyšším nominálnym daňovým zaťažením. Zavedenie takéhoto vysokého zdanenia v Grécku súčasne s obmedzením miezd a dôchodkov neprináša očakávané zvýšenie príjmov, práve naopak, v dôsledku takýchto krokov sa recesia prehlbuje a trh naďalej stagnuje, zvyšuje sa miera chudoby, obzvlášť pokiaľ ide o základné potreby, zamestnanci a dôchodcovia sa stretávajú s čoraz väčšími ťažkosťami pri zabezpečovaní základného živobytia a zatvárajú sa stovky podnikov.
Keďže cieľom Únie je tak fiškálna úprava, ako aj napĺňanie sociálnych potrieb, ako Komisia z pozície jednej zo strán memoranda o porozumení hodnotí uvedené daňové opatrenia?
Algirdas Šemeta
člen Komisie. - Ako vážený pán poslanec vie, Grécko zaviedlo viacero opatrení v oblasti daňovej politiky s cieľom znížiť svoj deficit. Tento program hospodárskeho ozdravenia bol odsúhlasený Komisiou, Medzinárodným menovým fondom (MMF) i Európskou centrálnou bankou (ECB). Bol podmienkou poskytnutia finančných prostriedkov vo výške 110 miliárd EUR zo strany členských štátov eurozóny a MMF.
Grécka vláda 6. augusta 2010 predložila Rade a Komisii správu zaoberajúcu sa zavádzaním týchto daňových opatrení, ako aj rozsiahlych štrukturálnych reforiem. Vážený pán poslanec si môže pozrieť oznámenie Komisie z 19. augusta 2010, ktoré bolo adresované Rade a ktorého súčasťou je podrobné a hĺbkové hodnotenie opatrení, ktoré v prvej polovici roku 2010 prijalo Grécko v súlade s rozhodnutím Rady 2010/320/ES z 10. mája 2010.
V tomto hodnotení sa hlavne dospelo k záveru, že pri plnení rozpočtu v prvej polovici roku 2010 sa ukazuje pozitívny vývoj s rýchlejším poklesom deficitu v porovnaní s plánom, a to hlavne vďaka nižším výdavkom, ako sa očakávalo. Okrem toho súbor opatrení týkajúcich sa výdavkov a príjmov, ktorý zvolila grécka vláda, zohľadňuje v rámci plánovanej fiškálnej úpravy dôležité sociálne a hospodárske aspekty, a to najmä pokiaľ ide o potenciálne doplnenia balíka štrukturálnych reforiem a opatrení zameraných na zlepšenie mikroekonomického prostredia a fungovanie verejného sektora.
Konstantinos Poupakis
(EL) Vážený pán komisár, chcel by som položiť Európskej komisii nasledujúcu doplňujúcu otázku: ako jedna zo strán memoranda, aké odporúčania má v úmysle dať Grécku s ohľadom na skutočnosť, že súčasné vysoké daňové zaťaženie už viedlo k zatvoreniu podnikov či ich premiestneniu do susedných krajín s miernejším daňovým zaťažením a súčasne i k zníženiu prílevu investičného kapitálu, návratnosti kapitálu a útlmu podnikania vo všeobecnosti.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, chcel by som sa vrátiť k problému, na ktorý vo svojej otázke upozornil môj vážený priateľ. V dôsledku zvýšenia daní a daňovej politiky uplatňovanej vládou na základe memoranda inflácia v Grécku prudko stúpla a v súčasnosti presahuje 6 %, čo je najvyššia miera inflácie v Európe. Pán Rehn vo svojej odpovedi na jednu z otázok súhlasil s tým, že vysoká inflácia je výsledkom zvýšenia sadzby DPH, inými slovami, je výsledkom fiškálnej politiky.
Chcel by som sa vás opýtať, či sa Komisia domnieva, že tieto daňové opatrenia naozaj viedli k prudkému nárastu inflácie, ktorá oslabuje konkurencieschopnosť gréckeho hospodárstva, a aké opatrenia navrhujete gréckej vláde prijať s cieľom riešiť tento problém.
Algirdas Šemeta
člen Komisie. - Obidve otázky sú v skutočnosti dosť podobné. Musím tu zdôrazniť, že v prípade Grécka sme mali obrovský deficit, ktorým sa bolo treba zaoberať. Všetci vieme, že pri riešení problému týkajúceho sa deficitu neexistujú žiadne zázračné opatrenia. Členský štát musí buď znížiť výdavky, alebo zvýšiť dane, prípadne urobiť oboje, aby skonsolidoval svoju fiškálnu pozíciu. Postoj Komisie k tomu je veľmi jasný: členský štát si musí vybrať opatrenia, pomocou ktorých bude riešiť schodok. Grécko si zvolilo kombináciu opatrení zameraných tak na stranu výdavkov, ako aj na stranu príjmov.
Komisia nemôže členským štátom diktovať, aké konkrétne dane majú zvýšiť, respektíve znížiť. O tejto veci rozhoduje členský štát.
Grécky program doteraz fungoval dobre a som presvedčený, že grécke orgány prijmú všetky ďalšie nevyhnutné opatrenia, aby zlepšili svoju fiškálnu pozíciu.
Vec: Podvody a straty na colných poplatkoch v dôsledku pašovania cigariet
Zaoberá sa Komisia skutočnosťou, že sa pašuje znepokojujúce množstvo nelegálnych cigariet z tretích krajín do takých krajín ako je Írsko? V dôsledku toho EÚ prichádza o príjmy z colných poplatkov, ktoré sú dôležitým zdrojom financií, keďže colné poplatky predstavujú 15 % rozpočtu Únie. Členské štáty tiež prichádzajú o príjmy zo spotrebnej dane. Plánuje Komisia nejaké kroky, ktoré umožnia členským štátom zvýšiť kontrolu na vonkajších hraniciach EÚ alebo ich k tomu donútia, v záujme riešenia otázky colných podvodov?
Algirdas Šemeta
člen Komisie. - Pokiaľ ide o hraničné kontroly, colné kontroly musia vyvážiť ochranu radu finančných, bezpečnostných a ochranných záujmov EÚ záujmami legitímnych obchodníkov.
Z tohto dôvodu bol vytvorený rámec Spoločenstva pre riadenie rizika, ktorý umožňuje, aby sa colné kontroly zamerané na bezpečnosť a ochranu vykonávali na základe spoločných kritérií a noriem rizika.
V EÚ sa každý rok skontroluje 1,5 milióna ton lodného nákladu a 12 miliónov ton leteckého nákladu. V súlade s článkom 209 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sú colné správy členských štátov zodpovedné za uplatňovanie príslušných právnych predpisov EÚ.
Zodpovedajú preto za zabezpečovanie colných kontrol na samotných hraniciach a iných miestach, a to na základe techník riadenia rizika, ako sa uvádza v Colnom kódexe EÚ.
Pokiaľ ide o pašovanie cigariet, Komisia zohráva aktívnu úlohu a pomáha členským štátom riešiť fenomén medzinárodného pašovania cigariet, ako i rozbiť organizované skupiny zodpovedné za tento obchod.
Najmä Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) pomáha orgánom zodpovedným za dodržiavanie zákonov v celej Európskej únii s ich operačnými prípadmi a tiež koordinuje významné colné a trestné vyšetrovania s členskými štátmi a tretími krajinami.
Na základe ustanovení dohody o európskej vzájomnej pomoci v colných záležitostiach a viacerých dohôd uzavretých medzi EÚ a tretími krajinami organizuje úrad OLAF spoločné colné operácie medzi členskými štátmi EÚ, ako aj s tretími krajinami. Tie sa upriamujú na konkrétne problémy. Príkladom je operácia pod názvom Matthew II zameraná na cestnú dopravu na východnej hranici alebo operácia pod názvom Sirocco, ktorá sa sústreďovala na námornú kontajnerovú dopravu z Číny do Únie.
A na záver chcem povedať, že OLAF poskytuje členským štátom finančnú pomoc z programu Herkules II na opatrenia, ktoré sa konkrétne zameriavajú na pašovanie cigariet. Patrí medzi ne napríklad nákup špecializovaných röntgenových skenerov, ktoré sú určené na použitie na hraničných miestach, a tiež organizovanie regionálnych aktivít.
Okrem toho boli v roku 2010 podpísané dohody o spolupráci so spoločnosťami British American Tobacco a Imperial Tobacco Limited. V roku 2004 bola podpísaná dohoda so spoločnosťou Philip Morris International a v roku 2007 so spoločnosťou Japan Tobacco International. Tieto právne záväzné dohody ustanovujú komplexný súbor opatrení, ktorých cieľom je obmedziť prítomnosť výrobkov týchto spoločností na nelegálnom trhu s tabakom.
Jim Higgins
Chcel by som sa poďakovať pánovi komisárovi za vyčerpávajúcu odpoveď. Ako uviedol, pašovanie tabakových výrobkov je veľmi lukratívnym obchodom. Je v ňom veľa vynaliezavosti. Výrobky sú bezchybne zabalené, bezchybne prezentované a bezchybne označené.
Nedávno som sa na Dublinskom hrade stretol so šéfkou colného úradu v Írsku. Povedala mi, že každá piata cigareta, teda 20 % cigariet, ktoré sa vyfajčia v Írsku - malej krajine, v skutočnosti prichádza cez Čínu. Keď ich totiž skonfiškovali a vykonali analýzu, odhalili zmes tabaku a psích výkalov. Skutočne musíme sprísniť naše nariadenia.
Vítam medzinárodnú spoluprácu, stále je však pred nami veľmi veľa práce. V podstate by som chcel požiadať, aby sa úradu OLAF, agentúre EÚ pre boj proti podvodom, poskytlo viac prostriedkov.
Algirdas Šemeta
člen Komisie. - Pokúsim sa byť veľmi stručný. Odpoveď v tomto prípade možno nie je potrebná. Chcel by som však prejaviť súhlas s vašimi obavami.
Budúci mesiac pôjdem do Číny, aby som okrem iných otázok týkajúcich sa colných záležitostí diskutoval aj o probléme pašovania cigariet. V spolupráci s čínskymi orgánmi zavádzame viaceré opatrenia s cieľom riešiť tento problém. Je pravda, ako ste správne zdôraznili, že Čína je stále najväčším zdrojom falšovaných cigariet. Musíme preto s nimi úzko spolupracovať, aby sme tento problém vyriešili. Musím zdôrazniť, že čínske orgány sú pripravené na túto spoluprácu.
Vec: Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb
Mohla by Komisia uviesť, aké sú jej aktuálne návrhy týkajúce sa prijatia spoločného konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb? Mohla by uviesť časový rámec a dôvody uplatňovania tejto politiky?
Vec: Sadzba dane z príjmov právnických osôb v Írsku
V súčasnosti existuje v medzinárodných médiách značné množstvo špekulácií. Na medzinárodných trhoch v čase krízy by bolo vítaným signálom, že tento kľúčový prvok ekonomického modelu Írska nebude žiadnym spôsobom ovplyvnený akýmkoľvek návrhom Komisie.
Môže Komisia jasne a jednoznačne naznačiť, že EÚ nebude predkladať žiadne opatrenia, ktoré majú vplyv na sadzbu dane z príjmov právnických osôb v Írsku?
Vec: Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb (CCCTB)
Môže Komisia vydať vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že navrhovaná iniciatíva o CCCTB nebude mať vplyv na schopnosť členských štátov stanoviť vlastné sadzby daní z príjmu právnických osôb?
Algirdas Šemeta
člen Komisie. - Máte na mysli tieto tri otázky týkajúce sa spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB)?
Komisia nemá v pláne predložiť návrhy týkajúce sa sadzieb dane z príjmov právnických osôb. Rozdiely v sadzbách umožňujú, aby sa na vnútornom trhu zachoval určitý stupeň daňovej súťaže. Okrem toho spravodlivá daňová súťaž založená na sadzbách ponúka väčšiu transparentnosť a členským štátom dáva pri stanovení daňových sadzieb možnosť zohľadniť tak ich trhovú konkurencieschopnosť, ako aj rozpočtové potreby.
Pokiaľ ide o otázku základu dane z príjmov právnických osôb, Komisia, naopak, už nejaký čas pracuje na návrhu spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb. Táto iniciatíva je zahrnutá do pracovného programu Komisie na rok 2011 ako strategická iniciatíva, ktorej cieľom je v plnej miere využiť potenciál jednotného trhu v oblasti rastu. Zároveň je tento návrh uvedený ako kľúčový aj v zákone o jednotnom trhu, ktorý bol prijatý 27. októbra 2010.
V súčasnosti má Komisia v pláne prijať návrh do konca prvého štvrťroka 2011. Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb je spoločným systémom pravidiel výpočtu základu dane pre podniky a nemá žiadny vplyv na sadzby dane. Členské štáty budú aj naďalej rozhodovať o svojich vlastných sadzbách dane z príjmov právnických osôb. Komisia je presvedčená, že napredovanie týkajúce sa CCCTB je vhodným riešením, ktoré umožňuje bojovať proti cezhraničným fiškálnym prekážkam rastu komplexným spôsobom.
Súčasná existencia 27 značne odlišných systémov daní z príjmov právnických osôb v EÚ znamená, že spoločnosti stoja pred závažnými daňovými prekážkami a administratívnou záťažou, ktoré ich odrádzajú či dokonca bránia ich aktivitám na jednotnom trhu, a majú negatívny vplyv na ich konkurencieschopnosť, a to hlavne v prípade malých a stredných podnikov. Takéto nadmerne rozdrobené prostredie je príčinou vzniku výrazných trhových deformácií a prekážok a zároveň vytvára značné náklady na zabezpečenie súladu.
Marian Harkin
Chcela by som sa poďakovať pánovi komisárovi za odpoveď. Veľmi dobre rozumiem tomu, čo hovoril o rozdiele medzi sadzbami a základmi dane, ale jednou z vecí, ktorú spoločnosti najmä v prípade priamych zahraničných investícií prichádzajúcich do Európy chcú vedieť vopred a s určitosťou, sú daňové dôsledky transakcií. Ak je súčasťou tohto výpočtu predaj podľa miesta určenia, nemožno ich stanoviť vopred, a tak tieto spoločnosti čelia reálnej neistote. Myslím si, že pre priame zahraničné investície je to prekážka. Mám ešte mnoho ďalších otázok. Viem však, že máme veľmi málo času, preto by som bola rada, keby pán komisár mohol odpovedať aspoň na túto.
Pat the Cope Gallagher
Chcel by som sa poďakovať pánovi komisárovi za vyčerpávajúcu odpoveď. Chcel by som sa ho však zároveň opýtať, či by mohol potvrdiť, že Lisabonská zmluva zahŕňa podrobný protokol týkajúci sa zdaňovania a práva členských štátov vetovať návrhy v oblasti daní.
Algirdas Šemeta
člen Komisie. - Môžeme mať odlišný názor na niektoré zásady zdaňovania. Vždy je to totiž dosť citlivá záležitosť. Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb najviac podporujú podniky. Máme o tom jasný dôkaz. Chápem to, pretože keď pôsobia v 27 odlišných členských štátoch s 27 odlišnými systémami daní z príjmov právnických osôb, je to pre nich chaotické.
Pokiaľ ide o priame zahraničné investície, ak sa nám podarí dohodnúť na tomto návrhu, musíme tak urobiť jednomyseľne. Ak sa dokážeme dohodnúť, napomôže to priame zahraničné investície, pretože zahraniční investori, ktorí chcú investovať nielen v jednom, ale v niekoľkých členských štátoch, budú prichádzať to styku iba s jedným systémom dane z príjmov právnických osôb a nie s viacerými systémami. Je to veľká výhoda pre zahraničných investorov. V rámci dvojstranných diskusií potenciálni investori skutočne zdôrazňujú, že problém 27 systémov dane z príjmov právnických osôb predstavuje prekážku pre uľahčenie priamych zahraničných investícií.
Na záver, ak hovoríme o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, nehovoríme o sadzbách dane. Je jasné, že to nemá nič spoločné so zvrchovanosťou členských štátov pri rozhodovaní v daňovej oblasti. Dokonca i v prostredí CCCTB budú môcť totiž rozhodovať o sadzbách dane z príjmov právnických osôb, a to na základe svojich potrieb, sociálneho systému, verejných služieb a tak ďalej. Samotný návrh teda neobmedzuje zvrchovanosť členských štátov v daňovej oblasti.
Predsedajúci
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
Týmto končím hodinu otázok.
(Rokovanie bolo prerušené o 20.35 hod. a pokračovalo o 21.00 hod.)
