Samit G20 v Pittsburghu (24. - 25. septembra) (rozprava) 
Predseda
Ďalším bodom programu sú poznámky Rady a Komisie o samite G20 v Pittsburghu, ktorý sa uskutoční v dňoch 24. - 25. septembra 2009.
Cecilia Malmström
Vážený pán predseda, je pre mňa veľkou radosťou zastupovať tu dnes švédske predsedníctvo. Predsedníctvo a Komisia budú spoločne zastupovať EÚ na samite G20 v Pittsburghu v dňoch 24. - 25. septembra 2009. Zajtra sa v Bruseli uskutoční neformálne zasadnutie Európskej rady s cieľom pripraviť spoločnú pozíciu EÚ. Ako všetci viete, svetová finančná kríza si vyžiadala nebývalé opatrenia na celosvetovej úrovni.
Po prvé, rýchle a rozhodné opatrenia finančnej a menovej politiky na podporu finančného sektora a reálnej ekonomiky. Po druhé, koordináciu celosvetového úsilia a vývoj úlohy G20 ako fóra pre takúto koordináciu vrátane opatrení týkajúcich sa regulácie finančných trhov. Opatrenia finančnej a menovej politiky, ktoré sa podarilo rýchlo prijať, boli absolútne nevyhnutné na prekonanie najhoršej krízy.
Celková podpora hospodárstva EÚ v tomto a nasledujúcom roku sa odhaduje na 5 % HDP. Centrálne banky zareagovali na krízu tým, že udržiavajú úrokové sadzby na hodnote blízkej nule. Dnes s opatrným optimizmom konštatujeme, že to najhoršie, pokiaľ ide o akútne problémy finančného sektora, je za nami, avšak hospodárska situácia zostáva nestabilná a hrozí značné riziko ďalšieho zhoršenia. Sme si veľmi dobre vedomí, že v nastávajúcom období bude dominantným problémom rastúca nezamestnanosť. Situácia zostáva neistá, mohlo to však byť omnoho horšie.
Ak chceme dosiahnuť rozsiahlu obnovu a udať tón pre návrat k dlhodobému udržateľnému rastu postavenému na pevných základoch, mimoriadne dôležitá bude koordinácia a spolupráca na medzinárodnej úrovni. Skupina G20 v tomto zohrávala a bude aj naďalej zohrávať kľúčovú úlohu. Skupina G20 bude tiež spolupracovať s medzinárodnými finančnými inštitúciami ako Medzinárodný menový fond (MMF) a Svetová banka s cieľom zaručiť im dostatok zdrojov a dobre fungujúcu vnútornú organizáciu, aby dokázali podporovať hospodársky rast a zaistiť finančnú stabilitu na celom svete.
Proces G20 dosiahol nasledujúce významné výsledky:
Po prvé, vypracovali sme spoločnú analýzu problémov, ktoré postihli naše hospodárstva. Možno to neznie ako veľký pokrok, ale spoločný pohľad na finančný sektor a problémy reálnej ekonomiky, ktoré spôsobili krízu, je nevyhnutný z hľadiska prijatia účinných protiopatrení.
Po druhé, dosiahli sme skutočný pokrok vďaka mnohým konkrétnym opatreniam, na ktorých sme sa dohodli na jarnom samite v Londýne. Zahŕňajú komplexný balík stimulov pre naše hospodárstva a posilnenie spolupráce v oblasti dohľadu a regulácie finančných trhov. Okrem toho sme zabezpečili, aby mal Medzinárodný menový fond dostatok zdrojov na uspokojenie dopytu po pôžičkách. Podujali sme sa tiež zlepšiť schopnosť medzinárodných finančných inštitúcií v dostatočnom predstihu varovať pred podobnými problémami v budúcnosti.
Je pred nami ešte veľa práce, urobili sme však jednoznačný pokrok, ktorý urýchľovali koordinované medzinárodné záväzky. Myslím si, že my v EÚ sme spolu s ostatnými členmi skupiny G20 urobili obrovský pokrok v mnohých zásadných otázkach, ktoré sú rozhodujúce z hľadiska našej strategickej reakcie na hospodársku a finančnú krízu. Naša koordinovaná stratégia EÚ znamená, že Európa túto debatu vedie, nie iba sleduje. Práve našim riešeniam sa venuje pozornosť pri navrhovaní globálnych riešení. Preto predsedníctvo zajtra pozýva na večeru vedúcich predstaviteľov štátov alebo vlád. Cieľom je ďalej rozvíjať úspešnú prácu začatú na neformálnom obede Rady Ecofin a na stretnutí ministrov financií G20 v Londýne, aby sme boli v Pittsburghu dobre pripravení.
Očakávam, že zajtrajšie stretnutie i samit v Pittsburghu prinesú ďalší pokrok v hlavných otázkach, o ktorých som hovorila, ale aj v niektorých ďalších oblastiach. Jedným z problémov, na ktorý dôrazne upozorňovali mnohí európski ministri financií, je otázka významu systému bonusov pre finančnú stabilitu. Ministri financií EÚ sa jednohlasne zhodujú na tom, že by sme mali požadovať účinné celosvetové normy, ktoré by zaistili, aby takéto systémy bonusov nemali destabilizujúce účinky a aby bolo ich vyplácanie primerané výkonu. Toto je dôležitá súčasť celkovej iniciatívy, ktorej cieľom je zaistiť väčšiu transparentnosť a lepší dohľad nad finančným sektorom, a je kľúčová, pokiaľ ide o našu schopnosť zabezpečiť budúcu stabilitu.
Rada pre finančnú stabilitu bola požiadaná, aby na samite v Pittsburghu podala správu o svojej práci na tvorbe zásad pre systémy bonusov. Dúfam, že táto správa bude obsahovať konkrétne stratégie realizovateľné v praxi, ktoré zaručia zavedenie racionálnych a zodpovedných štruktúr odmeňovania a bonusov finančnými inštitúciami. Okrem toho dúfam, že sa dohodneme na pokračovaní poskytovania nevyhnutných stimulov našim hospodárstvam, kým to bude potrebné. Dôležité bude aj to, aby sme sa dohodli na odstránení týchto opatrení, keď už nebudú potrebné, a vrátili sa tak k vyrovnaným verejným financiám, keď nastane obdobie obnovy.
O týchto stratégiách ústupu sme ešte len začali uvažovať. Ich forma, spôsob koordinácie a to, ako sa budú realizovať, budú mimoriadne dôležité, ak chceme dosiahnuť vyrovnanú a dlhodobú obnovu hospodárstva. Ďalším významným problémom je zamestnanosť. Musíme starostlivo pripraviť potrebné opatrenia za súčasného zachovania primeranej rovnováhy medzi finančnou a štrukturálnou politikou. Som si tiež istá, že opäť pripomenieme potrebu aj naďalej zastávať jasný postoj proti protekcionizmu a zaručiť čestné správanie na svetových trhoch. To si bude vyžadovať dôslednú koordináciu finančnej regulácie a dohľadu, ale aj koordináciu pri odstraňovaní mimoriadnych opatrení prijatých na podporu finančného sektora. Na úrovni jednotlivých štátov i na úrovni EÚ bude potrebné vykonať ešte veľa práce.
Diskusie o reforme finančných inštitúcií budú pokračovať zajtra i v Pittsburghu, ale aj počas zvyšku tohto roka. Chceme, aby boli silné, s dostatkom zdrojov, primeraným mandátom a s politickým vedením a štruktúrami riadenia, ktoré budú náležite odzrkadľovať ich zloženie. Tieto záležitosti sú komplexné a vzájomne prepojené, naliehavo ich však musíme začať riešiť, aby finančné inštitúcie mohli vykonávať túto svoju prácu, ktorá sa stáva čoraz dôležitejšou.
Nakoniec by som chcela povedať, že ak chceme dosiahnuť pokrok v rokovaniach pred kodanským samitom o klíme, budeme, prirodzene, potrebovať veľkú politickú rozhodnosť. Pre švédske predsedníctvo je to veľmi vysokou prioritou. Chceme zaistiť, aby boli pre každého dostupné tie správne stimuly na boj proti globálnemu otepľovaniu a prispôsobenie svojich hospodárskych stratégií ekologickému rozvoju.
Naším cieľom je, aby sa na samite v Pittsburghu dosiahol pokrok v otázke usmernení pre financovanie globálnych klimatických opatrení. Nemôžem vám sľúbiť, že dosiahneme všetko, čo by sme chceli, pretože tieto otázky sú mimoriadne komplikované, sľubujeme však, že predsedníctvo bude trvať na postojoch EÚ a brániť ich zodpovedným spôsobom. V tomto duchu sa teším na plodné rozhovory s vedúcimi predstaviteľmi štátov alebo vlád zajtra večer a na reálne výsledky, ktoré svet očakáva od samitu v Pittsburghu na budúci týždeň.
(potlesk)
Joaquín Almunia
Vážený pán predseda, pani Malmströmová, dámy a páni, toto je môj prvý prejav v tomto Parlamente v novom legislatívnom období. Na úvod vám chcem všetkým zablahoželať k zvoleniu, či v mnohých prípadoch k opätovnému zvoleniu. Som si istý, že všetci máme rovnaký pocit zodpovednosti, pokiaľ ide o vyrovnanie sa s jednou z najväčších politických úloh našej generácie: ako prekonať túto hlbokú hospodársku a finančnú krízu. Musíme obnoviť dôveru a stabilitu našich občanov a zároveň im priniesť nové príležitosti a zaistiť čo najvyššiu možnú úroveň sociálnej súdržnosti pre všetkých.
Problém, o ktorom sa bude rokovať na samite G20 v Pittsburghu na budúci týždeň, leží v samotnej podstate tejto úlohy a nášho záujmu. Som presvedčený, že sa v nasledujúcom období a počas celého legislatívneho obdobia tohto Parlamentu bude neustále vracať bez ohľadu na to, či sa o týchto otázkach bude rokovať na samitoch G20 alebo zasadnutiach Európskej rady, počas vašich vlastných diskusií alebo sa nimi budú zaoberať iniciatívy, ktoré predloží nová Komisia tomuto Parlamentu.
Samit G20 v Pittsburghu je tretím samitom, ktorý sa uskutoční na úrovni vedúcich predstaviteľov štátov alebo vlád od bankrotu banky Lehman Brothers presne pred rokom a jedným dňom a od začiatku krízy rozmerov, aké sme nevideli už mnoho desaťročí.
V súvislosti s prvými dvoma stretnutiami G20 na najvyššej úrovni vo Washingtone v novembri minulého roka a v Londýne v apríli tohto roka je zrejmé, že skupina G20 zohráva rozhodujúcu úlohu pri koordinácii celosvetovej odpovede na túto krízu.
Príspevok skupiny G20 k príprave koordinovanej reakcie bol podstatný z hľadiska zabránenia ešte väčšej recesii, ako je tá, ktorú momentálne zažívame. Bol tiež dôležitý pre položenie základov hospodárskeho a finančného systému, ktorý v budúcnosti zamedzí opakovaniu nerovnováhy a extrémov, ktoré nás doviedli do súčasnej situácie.
Európska únia zohráva aktívnu a rozhodujúcu úlohu pri podpore skupiny G20 v týchto otázkach. Ako včera v tomto Parlamente pripomenul pán predseda Barroso, prvý samit vo Washingtone bol európskou iniciatívou francúzskeho predsedníctva a pána prezidenta Sarkozyho spolu s Komisiou. Európska únia tiež rozhodujúcou mierou prispela k stanoveniu ambicióznych cieľov pre prvé dva samity a aktívne sa zúčastňovala na prípravných prácach pred týmito samitmi, a to s cieľom dosiahnuť nielen deklarovanie zásad, ale aj konkrétne výsledky a záväzky.
Toto všetko by malo všetkým Európanom a európskym inštitúciám prinášať pocit uspokojenia. Máme tiež dôvod na spokojnosť, pokiaľ ide o úroveň koordinácie, ktorá sa vytvorila medzi rôznymi európskymi predstaviteľmi v skupine G20: európskymi krajinami, ktoré sú členmi skupiny G20 a zúčastňujú sa na jej stretnutiach, a predsedníctvom Európskej únie spolu s Komisiou, ktorá predstavuje hlas všetkých Európanov a spoločnú pozíciu všetkých členských štátov.
Samit vo Washingtone v novembri minulého roka umožnil najdôležitejším svetovým hospodárstvam - krajiny G20 vytvárajú približne 90 % svetového HDP - dohodnúť sa na realizácii plánu stimulov na podporu hospodárskej aktivity v tom čase, teda na jeseň minulého roka, kedy sa poskytovanie úverov, medzinárodný obchod a investície náhle zastavili v dôsledku obrovského finančného šoku, ktorý sa prvýkrát objavil v auguste 2007 a ktorý potom neuveriteľne gradoval v septembri 2008.
Niekoľko dní po minuloročnom samite vo Washingtone Komisia navrhla plán hospodárskej obnovy Európy, ktorý v decembri získal politickú podporu Európskej rady. Tento plán vytvoril základ európskej reakcie prostredníctvom fiškálnych politík a politík na stimuláciu dopytu prostredníctvom nástrojov, ktoré sú v rukách vlád a parlamentov jednotlivých krajín, ako aj v rukách samotných európskych inštitúcií.
Na základe najnovších dostupných informácií sa očakáva, že tieto fiškálne stimuly podľa vlastného uváženia spolu s pôsobením automatických stabilizátorov, ktoré sú veľmi dôležité pre európske krajiny z dôvodu rozsiahlosti nášho daňového systému a systému sociálneho zabezpečenia, budú v podobe príspevku k celkovému dopytu predstavovať zvýšenie HDP EÚ medzi rokmi 2009 a 2010 o ekvivalent 5,5 %.
Mimoriadne významný plán stimulov prijala aj nová americká vláda. Vzhľadom na to, že ich automatické stabilizátory nie sú také rozsiahle ako naše v Európe, celkový súčet priamych stimulov a automatických stabilizátorov predstavuje na oboch stranách Atlantiku podobnú podporu. Okrem toho prijali rovnaké fiškálne stimuly aj krajiny ako Japonsko, Čína, Kanada a ďalší členovia skupiny G20.
Na samite v Londýne začiatkom apríla sa v tejto súvislosti presadzovala potreba rýchlo zaviesť tieto plány do praxe. Vyzývalo sa na podrobné monitorovanie týchto plánov a bolo povedané, že v prípade potreby sa musia doplniť o ďalšie opatrenia. Dnes môžeme potvrdiť, že tieto plány stimulov spolu s mimoriadne silnými menovými stimulmi prijatými centrálnymi bankami a tiež mobilizáciou verejných zdrojov na podporu finančných inštitúcií, predovšetkým bánk, úspešne zamedzili voľnému pádu hospodárstva. Vďaka nim môžeme dnes, na jeseň, pozorovať prvé známky stabilizácie, čo je vidieť z hospodárskych prognóz, ktoré som mal možnosť prezentovať predvčerom v Bruseli. Prvý raz za dva roky neboli tieto prognózy horšie ako tie predchádzajúce.
Stále však nemôžeme tvrdiť, že sa hospodárska aktivita udrží sama, ak tieto stimuly odstránime. Je tiež pravdou, že aj napriek fungovaniu týchto stimulov stále existuje riziko opätovného pádu, a to vzhľadom na mimoriadne znepokojujúci nárast nezamestnanosti a doteraz nevyriešené slabosti finančného systému.
Preto jedným z odkazov, na ktorom sa zhodli ministri financií G20 v súvislosti so samitom v Pittsburghu počas stretnutia v Londýne začiatkom tohto mesiaca, bola potreba momentálneho zachovania dočasných podporných opatrení, avšak bez ignorovania potreby začať pripravovať koordinovanú stratégiu ústupu. Krátko sa k tomu ešte vrátim na konci svojho prejavu.
Prvé dva samity G20 vo Washingtone a Londýne boli tiež rozhodujúce z hľadiska stanovenia globálneho programu reforiem systémov finančnej regulácie a dohľadu. Dalo by sa povedať, že po takmer troch desaťročiach, ktorým dominoval model deregulácie a teórie údajnej neomylnosti finančných trhov, sme svedkami radikálnej zmeny tónu.
Vo Washingtone položili krajiny G20 základy, stanovili princípy a zadefinovali program prísnejšej a účinnejšej regulácie a dohľadu nad finančnými trhmi, takže už nebudú jestvovať oblasti, produkty či finanční aktéri, ktorí by nepatrili do kontrolných právomocí regulačných orgánov a orgánov dohľadu. Tieto orgány musia oveľa užšie spolupracovať a koordinovať svoje kroky s cieľom korigovať evidentnú neúčinnosť národných systémov dohľadu, pokiaľ ide o globalizované trhy a finančné inštitúcie pôsobiace na týchto trhoch naprieč hranicami.
Na samite v Londýne v apríli sa vykonalo obrovské množstvo práce s cieľom dosiahnuť konkrétny a výrazný pokrok pri realizácii tohto reformného programu. Na londýnskom samite skupiny G20 sa podnikli rozhodné kroky smerom k naplneniu sľubu reformy, od obozretných účtovných pravidiel platných pre finančné inštitúcie až po prísne požiadavky transparentnosti v prípade nespolupracujúcich jurisdikcií, konkrétne daňových rajov, a vrátane regulácie hedžových fondov alebo iných finančných inštitúcií, organizácie transparentných trhov s derivátmi a prijatia pravidiel týkajúcich sa platov vedúcich pracovníkov finančných inštitúcií a obchodníkov pôsobiacich na trhoch.
Európska únia v tejto súvislosti zohrala veľmi dôležitú úlohu nielen pri presadzovaní týchto dohôd na úrovni G20, ale aj pri ich uplatňovaní. Vyžadovalo si to intenzívnu regulačnú činnosť v období uplynulého roka. Niektoré z týchto návrhov už boli prijaté týmto Parlamentom a Radou. O ďalších Parlament a Rada v súčasnosti diskutujú a do konca tohto roka plánuje Komisia prijať ďalšiu sériu návrhov. Prvým bude už budúci týždeň, deň pred samitom v Pittsburghu, návrh na zriadenie Európskej rady pre systémové riziká a troch európskych orgánov mikrodohľadu, a to na základe odporúčaní správy pána de Larosièra, ktorých sa chopili Rada aj Komisia.
Americká vláda takisto zverejnila ambiciózny plán finančnej reformy, ktorý prezident Obama potvrdil tento týždeň ako prioritu svojho volebného obdobia. Uznal pritom zodpovednosť Spojených štátov ako miesta, kde táto kríza vznikla a rozvinula sa.
Ciele stanovené pre samit v Pittsburghu zahŕňajú kontrolu pozitívneho pokroku týchto reforiem a zaistenie potrebnej regulačnej konvergencie na oboch stranách Atlantiku. Akákoľvek regulačná divergencia bude alebo by mohla byť v budúcnosti využitá investormi na arbitrážne stratégie, čo by mohlo mať za následok ďalšie veľké deformácie na trhoch. Okrem zaistenia dodržiavania toho, čo už bolo dohodnuté, a presadzovania uplatňovania prijatých opatrení však musí samit v Pittsburghu vyslať aj jasný politický odkaz. Je čas dať jasne najavo pevné odhodlanie vlád, politických predstaviteľov, inštitúcií, jednotlivých členských štátov a Európskej únie vytvoriť pevný regulačný rámec s jasnými záväzkami a varovným odkazom. Tento odkaz musí hovoriť, že nikto si nesmie myslieť, že keď máme za sebou najhoršie obdobie krízy, môžeme dopustiť návrat bývalých praktík, ktoré viedli ku kríze, akoby sa nič nestalo.
Verejnosť očakáva záruky, že finančné inštitúcie a ich vedúci pracovníci budú povinní dodržiavať pravidlá, predovšetkým pokiaľ ide o platy, čo im zabráni opäť ohroziť finančný systém a reálnu ekonomiku ako takú. Musí sa povedať, že Európska únia je v tomto ohľade absolútne jednotná.
Ďalšou otázkou, ktorá bola na poprednom mieste v programe rôznych samitov G20, je reforma medzinárodných finančných inštitúcií, ako už povedala pani Malmströmová.
Chcem len dodať, že v Londýne sa urobil mimoriadne dôležitý krok vpred, pokiaľ ide o finančnú spôsobilosť týchto inštitúcií, predovšetkým Medzinárodného menového fondu (MMF). Jeho spôsobilosť poskytovať pôžičky sa zvýšila o nie menej ako 500 miliárd USD, vďaka čomu je teraz celková suma finančných prostriedkov, ktoré má MMF k dispozícii na svoje operácie, 750 miliárd USD. Okrem toho bolo prijaté rozhodnutie rozdeliť medzi všetky členské štáty MMF zvláštne práva na čerpanie vo výške 250 miliárd USD, a to podľa pomeru ich kvót. A nakoniec bolo tiež dohodnuté zvýšenie finančnej spôsobilosti MMF s cieľom podporiť koncesionárske pôžičky pre najchudobnejšie krajiny. Toto všetko sa už urobilo. Za týchto šesť mesiacov sa urobil oveľa väčší pokrok ako za mnoho rokov predtým.
Samozrejme, Európska únia následne súhlasila s tým, že k tomuto zvýšeniu finančných prostriedkov MMF riadne prispeje. Členské štáty Európskej únie sa dohodli pridať k svojim zvyčajným príspevkom 125 miliárd EUR v pomere k financovaniu nových cieľov.
Predstavitelia krajín skupiny G20 sa tiež budú zaoberať zmenou zastúpenia jednotlivých krajín v riadiacich orgánoch medzinárodných finančných inštitúcií. Rozvíjajúce sa a rozvojové krajiny úplne oprávnene požadujú primeranejšie zastúpenie. Toto úsilie Európska únia podporuje, musí sa však premeniť na konkrétne dohody. Preto Európska komisia - hoci to nie je oficiálna pozícia predsedníctva Európskej únie - v súlade s doterajším názorom tohto Parlamentu aj naďalej tvrdí, že najlepším zastúpením Európskej únie v týchto orgánoch je jednotné zastúpenie.
Samit v Pittsburghu sa bude zaoberať aj ďalšími otázkami: financovaním boja proti zmene klímy, čo bude príprava na samit v Kodani, potrebou obnoviť medzinárodné obchodné rokovania a odolať protekcionistickým tendenciám, ako aj zvýšenou podporou najslabších a najzraniteľnejších krajín v boji s touto krízou. Ako viete, Komisia minulý týždeň prijala oznámenie o financovaní boja proti zmene klímy.
Na záver by som ešte rád spomenul želanie, ktoré bolo vyjadrené na poslednom stretnutí ministrov financií krajín G20 a o ktorom sa bude rokovať na samite v Pittsburghu: potrebu vytvoriť základy budúceho modelu vyrovnanejšieho a udržateľného rastu. To bude v prvom rade vyžadovať vytvorenie stratégií ústupu, ktoré sa nebudú realizovať okamžite, ale vo vhodnom čase a koordinovaným spôsobom. Dôvodom je, že vytvorenie takýchto stratégií nie je len kľúčom k udržateľnému riešeniu tejto krízy, ale zároveň ponúka aj príležitosť na strednodobú až dlhodobú udržateľnosť po závažných dôsledkoch, ktoré má táto kríza na verejné financie, miery zamestnanosti a schopnosť rastu našich hospodárstiev.
Corien Wortmann-Kool
Vážený pán predseda, pani ministerka Malmströmová, pán komisár Almunia, nachádzame sa v celosvetovej kríze. Máme finančný sektor, ktorý funguje na globálnom základe, preto preň musíme v čo možno najväčšej miere prijať záväzné pravidlá na globálnom základe. Práve preto je samit G20 v Pittsburghu taký dôležitý, hoci aj Európska únia samotná by mala, samozrejme, prijať dôrazné opatrenia. Úsilie sa musí sústrediť na obnovenie rovnováhy medzi slobodou a zodpovednosťou, čo sú hodnoty tvoriace základ nášho sociálneho trhového hospodárstva a jadro našej volebnej platformy v Skupine Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov).
Pán predseda, samit G20 je dôležitým samitom, na ktorom bude potrebné viac ako len vízia - som rada, že ste to povedali aj vy. Je to samit, na ktorom sa musia prijať rozhodnutia. Týka sa to štrukturálnej reformy riadenia rizík, väčšej transparentnosti a lepších pravidiel pre finančný dohľad. Pán Almunia, povedali ste, že sú pripravené návrhy v súvislosti s hedžovými fondmi. Čo chcete v tejto otázke dosiahnuť na samite G20? Veľmi potrebná je aj rýchla reforma MMF a Svetovej banky a - teší ma, že aj toto ste obaja spomenuli - musí sa včas pripraviť koordinovaná stratégia ústupu, inak opäť nastanú nové problémy.
Pán predseda, je mimoriadne dôležité, aby sa pomýlená kultúra bonusov napravila prostredníctvom záväzných pravidiel, pretože bonusy, ktorými sa odmeňujú krátkodobé zisky, predstavujú obrovské riziko pre stabilitu finančných inštitúcií. To však nie je všetko, medzi verejnosťou totiž právom prevláda silné rozhorčenie, a aj preto je veľmi dôležité, aby sme v tejto veci ukázali rozhodnosť.
Pán predseda, samit bude úspechom len vtedy, ak sa dosiahnu záväzné dohody. Hovorila som o finančnej regulácii, veľmi dôležitými otázkami však, samozrejme, sú aj zmena klímy, príprava na úspešný samit v Kodani a boj proti protekcionizmu v záujme zamestnanosti. Vy, Európska únia, my všetci spoločne musíme zohrať v tejto súvislosti priekopnícku úlohu, preto je dôležité, aby ste zaistili, aby členské štáty konali spoločne.
Udo Bullmann
Vážený pán predseda, pani úradujúca predsedníčka Rady, pán komisár, dámy a páni, v prvom rade, v súčasnej hospodárskej situácii nesmieme dopustiť návrat do stavu, aký bol predtým. V takom prípade by sme totiž mohli dosiahnuť len pomalú obnovu a boli by sme svedkami ďalšieho dramatického nárastu nezamestnanosti, a to aj tu v Európe. Preto musíte byť odvážni. To je ten najdôležitejší odkaz, aký môže tento Parlament odovzdať delegátom v Pittsburghu. Buďte odvážni!
Pán Almunia, vypočul som si od vás osviežujúci prejav, ku ktorému vám chcem zablahoželať. Teraz to musíte začať zavádzať do praxe. Je dobré začať systémom bonusov, to však nestačí. Musíme preradiť rýchlosť všade tam, kde sú na medzinárodnom finančnom trhu krátkodobí špekulanti vo výhode pred tými, ktorí chcú dlhodobo investovať do pracovných miest, do špičkových produktov a do dlhodobého úspechu svojich spoločností. Súčasné pravidlá sú totiž zlé. Je správne povedať, že žiadni riskantní hráči, žiadne riskantné finančné centrum nesmie zostať bez rozumnej regulácie, a preto potrebujeme reguláciu "offshore" centier, z ktorých pochybné produkty zaplavujú celý svet. To je najdôležitejšia úloha, ktorú si teraz musíme vytýčiť.
Nemali by ste sa báť diskutovať ani o fiškálnej politike - nie je to zakázané. Celosvetová daň z transakcií, ktorá by zvýhodňovala dlhodobých investorov, by nás posunula ďalej v tejto diskusii ako takej. Potrebujeme silnú, zlepšenú koordináciu našej medzinárodnej i európskej hospodárskej politiky. Je správne rozmýšľať o stratégii ústupu, v súčasnosti je však ešte dôležitejšie vymyslieť, ako výraznejšie podporiť hospodárstvo a zlepšiť koordináciu našej hospodárskej politiky.
Sylvie Goulard
Vážený pán predseda, pani ministerka, pán komisár, jednoznačne oceňujeme všetko úsilie, o ktorom ste hovorili a ktoré nás už dostalo dosť ďaleko, chceme však viac. Chceme, aby sa viaceré prvky a záväzky skupiny G20 stali oficiálnymi. Predovšetkým by som chcela vašu pozornosť upriamiť na rozdiel medzi relatívne povzbudzujúcimi číslami vo finančnom sektore a otrasnými číslami nezamestnanosti v Európskej únii. Ak tu bude dlhodobá nezamestnanosť, v prvom rade to bude znamenať ľudskú tragédiu a tiež záťaž pre verejné financie a žiadnu nádej na obnovu prostredníctvom spotreby.
My v Skupine Aliancie liberálov a demokratov za Európu sa veľmi obávame japonského scenára a niekoľkoročného spomaleného rastu. Myslím si, pani Malmströmová, že to, bohužiaľ, zažila aj vaša krajina, Švédsko. Prosím, pomôžte nám zobrať si z toho ponaučenie.
Z môjho pohľadu sú tri kľúčové úlohy tieto: Po prvé, musíme pokračovať v medzinárodnej spolupráci, posilňovaní globálnych inštitúcií ako MMF a v boji proti protekcionizmu. Sami sa z tejto situácie nedostaneme. Európa musí túto myšlienku neúnavne presadzovať.
Po druhé, musíme úspešne zaviesť účinný dohľad a omnoho náročnejšiu formu stabilizácie bánk. V tejto súvislosti by sme sa mali vystríhať propagačných akcií skupiny G20. Sú tam výkonné právomoci, treba však urobiť veľa práce na legislatívnej úrovni. Podľa nás, pán Almunia, sú návrhy Komisie o dohľade krokom správnym smerom, nie sú však postačujúce. A nakoniec, chceme viac európskych entít. Domnievam sa, že až potom budeme musieť zvážiť spoločné stratégie ukončenia krízy pri zachovaní eura a zaistiť, aby deficity nezaťažovali spoločnú menovú disciplínu.
Na záver by som chcela poďakovať pánovi Almuniovi za to, že sa vyjadril v prospech Európskej únie ako orgánu zastávajúceho pozície v medzinárodných inštitúciách, čím podporil metódu Spoločenstva. Počítame s vami, aby ste zaistili, že nebude počuť len hlasy veľkých štátov, ale že bude bránená celá Európska únia a celý vnútorný trh.
Sven Giegold
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predseda, ďakujem pánovi komisárovi za prejav. Znepokojuje ma niekoľko vecí. Prvá sa týka návrhu uznesenia, ktorý pripravil parlamentný Výbor pre rozvoj. Budem z neho citovať. V návrhu sa "s veľkým znepokojením konštatuje, že kríza si už vyžiadala veľa ľudských obetí a má ničivé dôsledky na tých najzraniteľnejších v najchudobnejších krajinách s tým, že len v roku 2009 sa počíta s nárastom počtu nezamestnaných o 23 miliónov, nárastom počtu extrémne chudobných obyvateľov sveta do 90 miliónov, v ohrození je záchranná medicínska liečba až pre 1,7 milióna ľudí a od roku 2009 do roku 2015 sa očakáva v priemere o 200 000 až 400 000 viac úmrtí detí ročne".
Bohužiaľ, tento návrh nebol prijatý, hoci ho spoločne napísali všetky skupiny tohto Parlamentu. Zásadne odsudzujeme a myslíme si, že je hanbou, že tento Parlament nebol v súvislosti so samitom G20 schopný pripraviť uznesenie o rozvojových otázkach.
Veľkou otázkou je, ako financovať dôsledky krízy. Nemecký minister financií spolu s pani kancelárkou navrhli, aby skupina G20 prerokovala možnosť celosvetovej dane z transakcií. Pýtam sa Komisie a tiež predsedníctva Rady, či tento návrh podporujú.
Druhá otázka sa týka daňových rajov. Skupina G20 to chce riešiť metódou výmeny informácií podľa jednotlivých prípadov. Vieme, že to nebude fungovať. Výbor pre rozvoj navrhol režim podávania správ podľa jednotlivých krajín, aby museli nadnárodné korporácie podávať správy podľa jednotlivých krajín. My navrhujeme zaviesť automatickú výmenu informácií, aby informácie medzi jednotlivými krajinami skutočne prúdili.
Svetový finančný systém potrebuje transparentnosť. Chceme tiež poznať vaše stanovisko v súvislosti s týmito konkrétnymi návrhmi na riešenie krízy a financovanie jej dôsledkov.
Kay Swinburne
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predseda, ďakujem vám za prejavy, ktoré dnes ráno odzneli. Mimoriadne ma potešili poznámky pani Malmströmovej o tom, že predstavitelia skupiny G20 na samite v Pittsburghu sa musia dohodnúť na silnej koordinácii pokračujúcej podpory stimulačných opatrení, na odstránení týchto podporných opatrení, keď to bude vhodné, a na odhodlanom koordinovanom úsilí v súvislosti s budúcou reguláciou.
Avšak na pozadí tohto samitu míňajú štáty bilióny dolárov na záchranné opatrenia a balíky stimulov, v dvoch z najväčších svetových hospodárstiev vidíme určité protekcionistické opatrenia, predovšetkým čo sa týka odvetvia pneumatík a chovu hydiny, a dve z najkomplikovanejších regulačných štruktúr na svete, konkrétne EÚ a USA, chcú úplne zreorganizovať svoje finančné systémy. Preto dúfam, že hlavnou témou diskusie nebudú podružné záležitosti ako kontrola bonusov pre bankárov, ale dôležité otázky, ako koordinovať finančné služby, a to najmä teraz, keď niektoré krajiny vykazujú prvé známky konca tohto obdobia záporného rastu.
Samit by sa mal zamerať na to, ako dosiahnuť spoločný regulačný rámec v spoločnom časovom harmonograme, aby sme pre jednotlivé krajiny nevytvorili príležitosť získať konkurenčnú výhodu alebo možnosť regulačnej arbitráže pre špekulatívne obchodovanie. V oblasti finančnej regulácie nebude existovať výhoda prvého ťahu. Jediným prístupom, ktorý by bol výhodný pre podniky, ktoré chcú získavať finančné prostriedky vo Walese, v EÚ i mimo nej, je celosvetový koordinovaný prístup.
Ak naše waleské podniky nebudú mať prístup k finančným prostriedkom z USA, ak banky, na ktoré sa spoliehajú, budú požadovať toľko kapitálu, že daňoví poplatníci EÚ budú musieť ešte viac riskovať, potom nám nikto nepoďakuje za to, že sme ako prví pristúpili k príliš silnej regulácii. Mojím želaním je, aby sa vždy prijímal a zachovával celosvetový koordinovaný prístup, ktorý všetkým podnikom vo Walese, v EÚ i mimo nej v budúcnosti zaistí prístup ku kapitálu.
Miguel Portas
V Portugalsku narástli zisky bánk v prvom štvrťroku tohto roka o 18 %. Jediné, čo narástlo viac ako zisky bánk, bola nezamestnanosť. Portugalsko nie je výnimkou, ale príkladom nesplneného sľubu skupiny G20, že túto krízu vyriešime novým hospodárskym a svetovým poriadkom.
Nestalo sa tak a dôkazom je ďalších 50 miliónov ľudí bez práce a ďalších 200 miliónov ľudí žijúcich v chudobe. Preto vyzývam Komisiu a pani Malmströmovú, aby sa, samozrejme, zaoberali aj bonusmi a hedžovými fondmi, ale aby sa predovšetkým zaoberali tým, o čom sa tu nehovorilo: koncom "offshore" bankovníctva, daňovými rajmi, daňou z finančných transakcií a zrušením bankového tajomstva. Mali by urobiť všetko, čo je v ich silách, ak chcú, aby im ľudia verili.
Mario Borghezio
Vážený pán predseda, dámy a páni, ako môžu ľudia dôverovať regulácii finančného trhu, keď je zverená do rúk najvyšším kňazom globálnych finančných chrámov, ako je Mario Draghi?
V Spojených štátoch prebieha ľudové povstanie, nová konzervatívna revolúcia ľudí proti finančným oligarchiám. My ľudia si nemyslíme, že opatrenia na záchranu finančných mocností by mali financovať daňoví poplatníci, či už v Spojených štátoch, alebo v Európe. Namiesto toho by európske vlády mali poskytnúť dostatočné zdroje reálnej ekonomike, mali by sa zaoberať výrobou a zamestnanosťou. Výsledky skupiny G20 vidíme jasne: neobsahujú nič o stropoch a bonusoch, nič o odstránení daňových rajov.
Opatrenia sa namiesto toho zameriavajú výlučne na záchranu tých, ktorí sú za finančnú bublinu zodpovední: už sa minulo 23 biliónov EUR, z čoho 5 biliónov EUR minula Európska centrálna banka. Peniaze v našom hospodárstve boli darované tým, ktorí sú za finančnú bublinu zodpovední. V porovnaní s 850 miliardami EUR poskytnutými bankám bolo na opatrenia na podporu sociálneho zabezpečenia a stimuly v oblasti výroby vyčlenených len 50 miliárd EUR. Realita je taká, že príkazy dávajú vysoké finančné kruhy a politici sa im podriaďujú.
V Spojených štátoch i v Európe sa politici zdajú byť len sluhami globálnych bankových mocností. Zobuď sa, Európa! Nasleduj príklad obyvateľov Spojených štátov, ktorí začínajú druhú veľkú revolúciu: konzervatívnu ľudovú revolúciu.
Hans-Peter Martin
(DE) Vážený pán predseda, potrebujeme demokratickú revolúciu. Jasne to vyplýva z tohto procesu, ktorý, našťastie, získal na intenzite vďaka tomu, čo sa momentálne nazýva G20, pretože sa môžu pridať aj ďalší; dokonca by sme si vedeli predstaviť aj G3. Aké by to bolo, keby Rada pomohla zaviesť demokratický kontrolný mechanizmus, zvlášť vzhľadom na svoju tradíciu konsenzu? Nemusí to byť hneď svetový parlament, avšak to, čo presadzujeme, potrebuje demokratickú kontrolu volenými poslancami v rámci omnoho väčšieho fóra, ako je Európsky parlament.
Rád by som tiež zvlášť zdôraznil, že otázka systémových rizík sa musí riešiť vo svojej podstate. Vzhľadom najmä na únavnú situáciu, v ktorej sa nachádzame už od roku 1998 v súvislosti so spoločnosťami LTCM, Hypo Real Estate a, samozrejme, Lehman, a na jej dôsledky by sa mali na základe týchto skúseností vytvoriť pravidlá, ktoré znemožnia, aby opäť nastal základný problém "príliš veľkých, aby padli". Možno to, samozrejme, dosiahnuť prostredníctvom kartelového práva, rozhodne to však je aj základný celosvetový problém.
Pokiaľ ide o celosvetovú daň z transakcií, v roku 1999 bola tu v Európskom parlamente vytvorená skupina pre Tobinovu daň. Je dobré, že sa v tejto otázke dosiahol pokrok. Pokiaľ ide o balík pre dohľad, naliehavo musíme konať na európskej úrovni a nenechať sa brzdiť tými, ktorí chcú nesprávnu Európu.
Othmar Karas
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, štatistiky sa zlepšujú. Rôzne príčiny krízy - a nie je to len otázka medzier v právnych predpisoch - však ešte ani zďaleka nie sú odstránené. Preto nás politická vôľa, rozhodnosť a odvaha nesmú opustiť, práve naopak.
Dnes hovoríme o skupine G20. Je to dobrý proces. Potrebujeme nové alebo odlišné štruktúry, priority a základy odmeňovania, aby sme mohli vytvoriť svetové hospodárstvo a finančný, spoločenský a právny poriadok vo svete.
Vyžaduje si to splnenie troch podmienok: po prvé, musíme vytvoriť demokratický parlamentný proces legitimizácie, po druhé, potrebujeme viac EÚ v Európe a viac Európy vo svete, čo tiež znamená, že hodnoty našej Charty základných práv sa stanú exportným artiklom a že náš model zodpovedného ekosociálneho trhového hospodárstva sa stane základom nášho celosvetového poriadku, a po tretie, v oblastiach, v ktorých nie je na dohľad dohoda v rámci skupiny G20, potrebujeme európske právne predpisy.
Uprednostňujeme integrovaný európsky dohľad nad finančným trhom pred len koordinovaným dohľadom na základe modelu Európskej centrálnej banky. Správa pána de Larosièra nestačí. Súhlasíme s diskusiou o vyplácaní bonusov, ale zmena metód vyplácania nie je tou správnou cestou. Musíme zmeniť základ hodnotenia a všade tam, kde sú bonusy, musí byť aj prvok pokuty.
Pokiaľ ide o mňa, diskusia o cyklickosti je v tejto chvíli príliš stručná. Musíme odstrániť cyklické účinky krízy a súčasných nariadení pre roky 2009 a 2010. Nesmie nám chýbať politická vôľa. Preto pôjdeme po prejavoch pani úradujúcej predsedníčky Rady a pána komisára do Pittsburghu s optimizmom.
Pervenche Berès
(FR) Vážený pán predseda, pani úradujúca predsedníčka Rady, pán komisár, jeden rok po bankrote banky Lehman Brothers bude pozícia, ktorú Európska únia zaujme na samite G20 v Pittsburghu, absolútne kľúčová, ak chceme zabrániť zopakovaniu udalostí z minulosti a ak chceme, aby hlavným bodom programu zostala dynamika zmeny. V tejto súvislosti mám štyri poznámky.
Po prvé, na samite G20 v Londýne v apríli tohto roka sa vedúci predstavitelia štátov alebo vlád zaviazali zvýšiť finančné prostriedky MMF. Veľmi dobre. Ukázalo sa, že naplnenie tohto cieľa získalo výraznú podporu. Mám však obavy, že za tým bolo už menej odhodlania podieľať sa na tak potrebnej reforme riadenia MMF.
Moja druhá poznámka je, že nesmieme naletieť na triky. Nechcela by som, aby všadeprítomná diskusia o bonusoch a platoch generálnych riaditeľov a obchodníkov - ktorá je absolútne kľúčová, ak chceme zmeniť systém na taký, ktorý sa bude menej sústreďovať na krátkodobé a viac na dlhodobé investície - zatienila rovnako dôležitú kampaň zameranú na odstránenie daňových rajov, ktorá bola v popredí na samite v Londýne.
Moja tretia poznámka - a nadväzujem ňou na to, čo už povedal pán Bullmann - je, že toto je pre nás historický okamih na opätovné položenie otázky príspevku bánk k financovaniu dôsledkov krízy. Umožní nám to opäť otvoriť diskusiu o zdanení transakcií, ktoré samotné musí tiež umožniť sprístupnenie finančných prostriedkov na dlhodobé investície. Ešte raz, vzhľadom na to, ako boli banky podporované a ako sa im pomáhalo v boji s krízou, je jediným správnym, vhodným a účinným postupom, aby dnes prispievali k financovaniu hospodárstva.
Moja posledná poznámka je, že vzhľadom na situáciu v oblasti zamestnanosti sa domnievam, že už od začiatku boli naše stretnutia G20 neúspešné, pokiaľ ide o riešenie makroekonomickej otázky, otázky celosvetovej dohody o zamestnanosti a otázky návratu k stratégii, ktorá nám zajtra umožní napraviť celosvetovú nerovnováhu, ktorá spôsobila krízu.
Wolf Klinz
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, vítam rýchlu a rozhodnú reakciu skupiny G20 na svetovú finančnú krízu. Udialo sa toho veľmi veľa. Zdá sa, že požiar sme zahasili, ale základy nášho finančného systému sú stále vratké. Občania sú nepokojní. Zisky sa investujú späť v prospech akcionárov a straty sa zoštátňujú - tak to vidia občania. Medzitým sa do obvyklých koľají vracia čoraz viac hráčov na trhu, ktorí robia veľké kroky namiesto toho, aby sa sústredili na to, čo by ako poskytovatelia služieb mali naozaj robiť, teda podporovať reálnu ekonomiku. Zdá sa, že tak ako vždy sú pre nich finančná etika a zodpovednosť cudzími slovami.
Od skupiny G20 očakávam konkrétne - a rýchle - opatrenia. Dúfam, že členské štáty EÚ budú vystupovať jednotne. Okrem nových štruktúr dohľadu tiež potrebujeme väčšie kapitálové základy, ktoré sa zvyšujú v závislosti od rizika, dlhodobé - nie krátkodobé - systémy stimulov, koordinovanú stratégiu ústupu od štátnej pomoci, odstránenie protekcionizmu, zhodu právnych predpisov a nie arbitráž v tejto oblasti, koniec cyklickosti a riešenie problému "príliš veľký, aby padol". A predovšetkým musíme zotrvať pri vyskúšanom a otestovanom sociálnom trhovom hospodárstve.
Cornelis de Jong
Vážený pán predseda, doteraz sa skupina G20 sústreďovala na opatrenia pre finančný sektor. Všetci však, zdá sa, zabúdajú, že reálna ekonomika trpí aj chamtivosťou a posadnutosťou krátkodobými ziskami.
Hlboko rešpektujem malé podniky, ktoré sa napriek všetkým problémom snažia prežiť. Zaslúžia si získať pôžičky, na ktoré majú nárok. Nemám však žiadny rešpekt voči vedeniu niektorých väčších spoločností, ktoré nijako nezaujímajú produkty a služby, ktoré poskytujú, a dokážu myslieť iba v pojmoch rozširovania a špekulácií.
Vyzývam preto skupinu G20, aby sa zaoberala spôsobmi, ako zdemokratizovať hospodárstvo a ako zaistiť, aby mali v spoločnostiach pracovníci a osoby, ktoré zastupujú verejný záujem, dostatočné právomoci na kontrolu vedenia.
V rámci EÚ sa musíme znova pozrieť na štatút európskej spoločnosti. Mali by sme zaistiť, aby akcionári a vedenie nemohli realizovať špekulatívne stratégie rastu na úkor dlhodobého záujmu samotných spoločností a ľudí, ktorí pre ne pracujú.
Krisztina Morvai
Vážený pán predseda, väčšina Európanov nie sú riaditelia podnikov ani bankári, ale rodinní poľnohospodári, malí podnikatelia a štátni zamestnanci.
Väčšina Európy je totálne znechutená súčasným systémom, v ktorom ovládajú svet globálne nadnárodné korporácie a banky. Potrebujú a chcú úplne novú paradigmu, v rámci ktorej musí dôjsť k posunu od globalizácie k lokalizácii, od rozhodovania absolútne zameraného na zisk a peniaze k rozhodovaniu zameranému na človeka a komunitu, od poľnohospodárstva založeného na voľnom obchode podľa pravidiel Svetovej obchodnej organizácie k potravinovej suverenite, miestnej produkcii a miestnemu poľnohospodárstvu.
Prosím, nezabudnite na samite G20 zastupovať názory väčšiny Európy.
Werner Langen
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, kto by mal regulovať koho a ako? To bude jedna z kontroverzných otázok na samite G20. Hoci existuje zhoda, pokiaľ ide o nemožnosť návratu k bezuzdnému vývoju finančného trhu, metódy a rozsah regulácie sú stále predmetom búrlivých diskusií. Stále bude možné dosiahnuť dohodu o pravidlách pre kapitál, o ratingových agentúrach, dokonca možno aj o otázkach týkajúcich sa derivátov a udeľovania príslušných licencií, dôjde však k rozporom v otázke nespravodlivej hospodárskej súťaže, daní a kontroly. Budú hádky o bonusoch a o požiadavke Európy na Tobinovu daň.
Inými slovami, ako Európania máme zodpovednosť splniť si svoju úlohu bez ohľadu na výsledok samitu G20 a Komisia je na správnej ceste, keď sa nespolieha iba naň. Naším mottom musí byť: v budúcnosti žiadni hráči na finančnom trhu, žiadne finančné produkty a žiadne finančné centrá bez dohľadu.
Na programe je však aj celosvetová hospodárska obnova. Nemôžeme pokračovať ako v minulosti a zachovať nerovnováhu vo svete v prospech USA a veľkých priemyselných krajín. Musíme sa usilovať o odstránenie chudoby a hladu vo svete a samit G20 tomu musí dať nový impulz.
Rád by som ešte spomenul jednu vec, ktorej sa nikto okrem pána Almuniu doteraz nevenoval. V Európe bude potrebné držať sa Paktu stability a rastu, nie ho pochovať. Len vďaka tomuto paktu, vďaka tomu, že sme ho revidovali a zachovali, zostala Európa vôbec schopná konať. Európskym cieľom by mala zostať stratégia rýchleho ústupu od nadmerných dlhov smerom k stabilnému hospodárstvu, k Paktu stability a rastu, ako ho poznáme.
Edward Scicluna
(MT) Vážený pán predseda, jednou z najpopulárnejších tém, prinajmenšom v správach týkajúcich sa samitu G20, je téma bonusov. Je to zjavne veľmi diskutovaná otázka, musíme však pochopiť, že skutočný problém je o niečo komplikovanejší. Treba povedať, že ak by mali tieto bonusy ohrozovať finančný systém, treba ich určite preveriť. Musíme však pamätať na to, že túto krízu spôsobili veľké deficity v zahraničnom obchode medzi krajinami, ako aj ďalšie vnútorné fiškálne deficity.
Do úvahy musíme brať aj zamestnanosť. Vieme, že súčasná úroveň zamestnanosti si vyžaduje približne rok na to, aby sa čísla dostali na úroveň udržiavanú výkonom HDP v predchádzajúcom období. Preto sa pri analyzovaní problémov zamestnanosti musia aj naďalej uplatňovať balíky fiškálnych stimulov, až kým sa nezačnú objavovať kladné výsledky. Komisia by mala zaistiť, aby nedošlo k žiadnym nezrovnalostiam, a mala by vyžadovať, aby sa zníženie deficitu vopred zaregistrovalo.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Vážený pán predsedajúci, samit G20, ktorého hlavnou témou by bolo riadenie bonusov, by v žiadnom prípade nešiel k podstate problému a nebol by, bohužiaľ, krokom smerom k zlepšeniu súčasného systému.
Séria návrhov na zmenu a doplnenie nariadení sa obmedzila na analýzu povrchných problémov a nesústreďuje sa na sociálne ciele. Cieľom by mala byť úplná reorganizácia finančného systému a verejnej a spoločenskej kontroly, demokratickejší samit, ktorý by zahŕňal všetky štáty a zaoberal by sa otázkami ako rastúca nezamestnanosť a špirálovitý nárast cien základných potravín a paliva, samit, na ktorom by sa prijali zásadné rozhodnutia o zásahu do trhu s cieľom zastaviť nepretržitú privatizáciu a deštrukciu sociálneho štátu.
Toto sú skutočné potreby ľudí. Občania dnes chcú celkovú zmenu štruktúry, ktorá bude mať ďaleko od neoliberálneho systému vedúceho k nedostatočnému rozvoju namiesto skutočného rozvoja, ďaleko od bezuzdných špekulácií namierených proti záujmom ľudí.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, vítam vaše odhodlanie.
Európa začala zavádzať účinnú reguláciu, nesmie však zostať izolovaná. Je potrebná úzka medzinárodná spolupráca a presne to očakávame od skupiny G20. Musí sa nekompromisne a aktívne vydať cestou reforiem, ktoré boli začaté na predchádzajúcich stretnutiach. Musí sa dokončiť medzinárodný rámec pre reguláciu finančného sektora, ktorý pomôže investíciám, rastu a zamestnanosti. Musia sa odsúhlasiť hlavné zásady. Kríza ešte neskončila. Nesmieme sa vrátiť do situácie ex ante a vzdať sa opatrení potrebných na zabránenie v čo možno najväčšej miere obnoveniu kríz, ktoré zvlášť poškodzujú reálnu ekonomiku, rast a zamestnanosť.
Rovnako dôležité je posilnenie dohľadu a regulácie. Pravidlá dohľadu by mali odzrkadľovať úroveň systémového rizika, ktorým finančné inštitúcie ohrozujú tento sektor. Zvýšenie kapitálových požiadaviek a medzinárodné uplatňovanie bazilejských pravidiel by malo odrádzať od špekulatívnych aktivít, ktoré predstavujú značné riziko.
Pokiaľ ide o platy vo finančnom sektore, mali by sme odporučiť vytvorenie platových výborov, zvýšiť transparentnosť týchto platov s prísnejšími požiadavkami na zverejňovanie a dohliadať na variabilné platy, predovšetkým bonusy. Nevyhnutnosťou je aj posilnenie svetových finančných inštitúcií, ako aj reforma riadenia a zastúpenia v MMF.
Pán komisár, toto sú niektoré z očakávaní občanov od samitu G20, na ktorom musí Európa vystupovať jednohlasne, s odhodlaním a presvedčením.
Alejandro Cercas
(ES) Pán komisár Almunia, pani Malmströmová, chcem vás poprosiť, aby ste v Pittsburghu nezabúdali, že zažívame nielen finančnú a hospodársku krízu nebývalých rozmerov, ale aj obrovskú sociálnu krízu s ničivými dôsledkami na tých najohrozenejších, na tých, ktorí majú len svoju prácu, na malých podnikateľov a na najviac znevýhodnené regióny a krajiny. Dúfam, že v Pittsburghu sa jasne povie, že hospodárstvo je dôležité, ale ľudia sú dôležitejší a hospodárstvo slúži ľuďom.
Ďalej, pán komisár, pani ministerka, nezabúdajte, prosím, v Pittsburghu, že existuje Európa. Vaše hlasy musí byť počuť silnejšie ako hlasy troch tenorov. Mám tu list od troch európskych predsedov vlád z 3. septembra. Nie je tam jediné slovo o Európe. Hovoria, že je dôležité, aby Európa hovorila jedným hlasom, neustále však tento hlas Európy umlčiavajú.
Musíte hovoriť hlasnejšie ako oni. Musíte jasne povedať, že Európa má isté právo a povinnosť a že naša vízia sociálneho trhového hospodárstva je riešením tejto krízy a zabráni jej návratu.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Dámy a páni, súhlasím s mnohým, čo sa tu povedalo, niektoré veci však musím upresniť.
Súhlasím, že je ešte príliš skoro zobrať pacientovi barly, ale je čas pripraviť ho na chôdzu bez nich. Stále musíme absorbovať nadmernú likviditu na trhoch, napraviť nerovnováhu verejných financií a obnoviť rešpekt voči pravidlám hospodárskej súťaže. V Pittsburghu musíme urobiť niekoľko vecí, ktoré nemôžeme urobiť sami: musíme vytvoriť funkčný mechanizmus včasného varovania, pretože tie predchádzajúce nefungovali, musíme revidovať regulačný rámec, pretože ten súčasný rámec nefungoval.
Súhlasím, že je dôležité regulovať bonusy a daňové raje. Sú to všetko nevyhnutné, avšak nedostatočné opatrenia. Podľa môjho názoru je dôležitejšie obnoviť silu finančných inštitúcií, obmedziť dlhy a vytvoriť rezervy v dobrých časoch, aby sme dokázali prekonať tie zlé. Je dôležitejšie sústrediť sa na otázku dohľadu.
Pán komisár vie, že som podporil správu pána de Larosièra, hoci som cítil, že je nedostatočná, pretože som za podporu centralizovanejšieho dohľadu. Je však zrejmé, že európsky dohľad nemôže fungovať bez úzkej koordinácie s orgánmi dohľadu ostatných najväčších svetových hospodárskych oblastí. Musíme tiež niečo spraviť s obchodom. Je správne a dobré pomáhať rozvíjajúcim sa krajinám, dôležitejšie je však odstrániť prekážky, ktoré stále bránia obchodovaniu s tovarmi.
Pán komisár, najdôležitejším bodom je potreba vytvoriť základy stabilného a udržateľného rastu, ktorý vydrží celé generácie. Na to potrebujeme voľné trhy, trhy otvorené inováciám, trhy otvorené podnikateľom, ale tiež trhy podliehajúce určitému stupňu regulácie.
Svoj prejav ukončím citátom, ktorý bude môj krajan pán Almunia dobre poznať: "Nevydávaj veľa ediktov, a keď už prijímaš výnosy a dekréty, daj pozor, aby boli dobré a hlavne aby sa riadne dodržiavali", povedal Don Quijote svojmu priateľovi Sanchovi.
Peter Skinner
Vážený pán predsedajúci, ďakujem pánovi komisárovi. Súhlasím s ním, najmä pokiaľ ide o jeho Chartu pre udržateľnú hospodársku činnosť. Myslím si, že to je to, s čím musíme ísť na samit G20, avšak nesúhlasím, aby sme všetko svoje úsilie zamerali na bonusy bankárov. Myslím si, že v mnohých ohľadoch je to len podružný problém, hoci aj ten treba riešiť. Nie je ani pravdepodobné, že by zoznam želaní, ako vyriešiť svetové problémy, priniesol nejaký úspech.
Odvetvie finančných služieb je v plameňoch. V prvom rade musíme tento oheň uhasiť a zaistiť, aby nevzbĺkol. Na to potrebujeme dôsledný prístup. Skupina G20 je popredné fórum, musíme však vytvoriť aj trvalé štruktúry ako Transatlantická hospodárska rada, ktoré sa budú zaoberať otázkami ako Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva (IFRS). Ak chceme naozaj vyriešiť problém systémového rizika, musíme sa prestať pozerať do spätného zrkadla a sústrediť sa na cestu pred nami.
Kader Arif
(FR) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, kríza, ktorou prechádzame, je hlboká a dlhotrvajúca. Je preto naliehavé a absolútne kľúčové zaviesť potrebnú reguláciu a dohľad nad finančným sektorom a bankami s cieľom zabrániť ešte drastickejšiemu opakovaniu dnešnej krízy. Finančný systém musí opäť slúžiť reálnej ekonomike a nie ju aj naďalej ničiť.
Z tohto pohľadu sa posledný samit G20 v Londýne, o ktorom sa tu hovorilo, skončil, mierne povedané, čiastkovými návrhmi, najmä sa však slová nepremenili na činy a finančné prúdy sú tu zase.
Vzhľadom na túto situáciu a s cieľom skutočného úspechu samitu G20 v Pittsburghu musí Európska únia brániť silné regulačné opatrenia, ktoré prinesú reálne výsledky. Okrem kľúčových opatrení týkajúcich sa dohľadu nad finančným sektorom, ktoré spomínali mnohí naši kolegovia poslanci, by som ja osobne rád otvoril otázky obchodu a rozvoja, pretože v Pittsburghu sa bude hovoriť aj o obnovení kola rokovaní v Dauhe. Obnoviť áno, ale s podmienkou, že pôvodný a hlavný cieľ tohto kola, teda rozvoj, sa opäť neodsunie nabok. Naši južní partneri určite nebudú súhlasiť, a to celkom oprávnene, aby ich obavy boli aj naďalej prehliadané.
Kľúčová otázka tohto samitu G20 prekračuje hranice finančnej krízy: pôjde o položenie základov nového globálneho riadenia.
Ramon Jauregui Atondo
(ES) Pani Malmströmová, pán Almunia, v priebehu jednej minúty vám predstavím tri myšlienky.
Po prvé, potrebujeme viac Európy. Je to preto, že vzhľadom na situáciu vo svete musí byť Európa jednotná a silná. Ak sa nám to nepodarí, s Európou sa nebude počítať a nebude súčasťou diania.
Po druhé, potrebujeme viac štátu. Je to preto, že okrem vytvorenia nového riadenia sveta, okrem novej regulácie a dohľadu a tiež väčšej medzinárodnej koordinácie musíme skoncovať s daňovými rajmi a prehodnotiť nadnárodné zdaňovanie. To je podľa môjho názoru naliehavá téma pre budúcnosť.
A nakoniec, potrebujeme lepší trh. Domnievam sa, že je potrebné pripomenúť potrebu novej etiky obchodovania a tiež potrebu presadzovať novú kultúru podnikovej zodpovednosti. Myslím si, že toto je podstatné. Firmy sa musia stať súčasťou spoločnosti a ako také musia niesť zodpovednosť voči týmto záujmovým skupinám a zainteresovaným stranám.
Rachida Dati
(FR) Vážený pán predsedajúci, pán Almunia, v prvom rade chcem povedať, že 3. septembra dosiahli Nemecko, Spojené kráľovstvo a Francúzsko dohodu, jednotným hlasom prezentovali európsky konsenzus vo veci dohľadu nad bonusmi obchodníkov.
Vo štvrtok sa stretne 27 členov Rady, aby sa pripravili na samit G20. Chcem vás povzbudiť, aby ste aktívne hľadali riešenie, spoločnú reakciu, ktorá ale bude zvlášť ambiciózna, pokiaľ ide o platy obchodníkov. Pravidlá a rozhodnutia prijaté na poslednom samite G20 v apríli v skutočnosti neboli rešpektované, pretože banky, ktoré tiež získali štátnu pomoc, okamžite vyčlenili sumy na platy obchodníkov.
Európski občania nedokážu pochopiť ani nepochopia, prečo tieto porušenia pravidiel neboli potrestané, hoci boli na samite G20 prijaté príslušné opatrenia. Keď ide o štátnu pomoc, porušenie pravidiel sa jednoznačne musí trestať. Je preto nevyhnutné prijať v Pittsburghu konkrétne a predovšetkým spoločné opatrenia. Nemôžeme byť jediní slušní.
Jednoducho povedané, musí existovať lepší dohľad nad platmi prostredníctvom pravidiel transparentnosti, riadenia a zodpovednosti a v prípade porušenia týchto pravidiel musia prísť sankcie.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Myslím si, že to, čo ste tu odprezentovali, je pomerne ambiciózny plán, ktorý chcete na G20 prezentovať. Obávam sa však, aký bude záver G20 a aká bude tá realita, ktorá sa vlastne potom aj preklopí do spoločnosti, pretože tie výsledky, ktoré sa dostali aj na úroveň štátov v Európskej únii, nie sú zatiaľ citeľné a nie sú viditeľné.
Ak pani Malmströmová hovorila o tom, že pôjde o primeranosť platov manažérov, potom treba povedať, že všetky údaje nasvedčujú tomu, že tie sektory, ktoré sme podporili finančne a zachránili sme ich, povedzme, pred krachom, práve tam žiadna primeranosť odmien manažérom nie je. Takisto sa nič nestalo s offshore-mi, jednoducho ten mechanizmus sa nespustil.
To všetko smeruje k tomu, že vzniká oveľa väčšia nezamestnanosť, máme problém vo vzťahu k malým a stredným podnikom, a myslím si, že by sme sa v budúcnosti mali orientovať možno na menej tém, ale tie témy aj potom naozaj realizovať.
Pascal Canfin
(FR) Vážený pán predsedajúci, hovorili ste o riadení MMF. Chcel by som ale tiež vedieť, či máte na samite G20 v úmysle otvoriť otázku podmienenosti peňazí, ktoré MMF požičiava štátom. Ukázalo sa, že predtým veľmi liberálne podmienky sa nezmenili, a to platí najmä pre pôžičky poskytnuté niektorým európskym štátom. Aký na to máte názor?
Moja druhá otázka znie: aká je pozícia Komisie a Rady v súvislosti s čínskym návrhom zaviesť odlišnú medzinárodnú menu v snahe regulovať finančný systém pomocou alternatívy voči doláru?
Mojou treťou otázkou je: samit G20 je zároveň súčasťou príprav na Kodaň. Komisia navrhla celkovú sumu 2 až 15 miliárd EUR na pomoc krajinám na juhu pri prispôsobovaní sa zmene klímy. Aká je pozícia Rady? Akú sumu navrhnete na samite G20 na budúci týždeň?
Vicky Ford
Vážený pán predsedajúci, skupina G20 prišla s mnohými citlivými riešeniami: potrebou zmeniť finančnú reguláciu a dohľad a potrebou konať koordinovaným spôsobom. Naši politici na vnútroštátnej úrovni hovoria jednu vec, my tu v EÚ však, zdá sa, robíme niečo iné. Detaily regulácie, o ktorých už uvažujú niektorí naši kolegovia, poukazujú na rozdiely v časovom harmonograme realizácie i v samotných podrobnostiach tejto regulácie.
Naše hospodárstva sú stále veľmi krehké. Nezamestnanosť rastie a veľké obavy vyvoláva prístup k finančným prostriedkom, najmä čo sa týka malých a stredných podnikov. Chceme, aby boli naše britské alebo európske podniky v konkurenčnej nevýhode, keď budú potrebovať prevádzkový kapitál? Chceme, aby bolo požičiavanie od európskych bánk také drahé, že naši zákazníci, naše spoločnosti si jednoducho budú požičiavať z Wall Street a poskytnú tak Wall Street ďalšiu výhodu na úkor európskych bánk?
(Predsedajúci prerušil rečníčku.)
Enikő Győri
(HU) Dámy a páni, dovoľte mi pozrieť sa na túto tému z hľadiska jednej z perverzností tejto krízy. Občania Maďarska boli šokovaní, že hoci krajina po siedmich rokoch socialistickej vlády v súčasnosti žije z pomoci od MMF a EÚ, polročné zisky maďarských bánk dosiahli hodnotu dvoch tretín úrovne pred krízou. Banky tiež majú možnosť jednostranne meniť svoje zmluvy, čím dostávajú do zraniteľnej pozície občanov, ktorí si zobrali pôžičky v cudzej mene v nádeji na kúpu vlastného bytu.
Som presvedčená, že proti takýmto trendom musíme zakročiť. Banky a ďalších aktérov na finančných trhoch musíme podrobiť riadnemu dohľadu. Musíme zabrániť pokračovaniu škodlivej kultúry bonusov, ktorá prevládala pred krízou. Musíme stanoviť nemenné pravidlá profesionálnej etiky, pretože sme už mali možnosť zistiť, kde sa končí nadmerná deregulácia. Vytvorme svet, ktorý odmeňuje nie vytváranie rýchleho, krátkodobého zisku a chamtivosť, ale poctivú prácu, a ktorý považuje sociálnu zodpovednosť za základnú hodnotu. Musíme spoločne pracovať na rozumných pravidlách, aby sme presvedčili našich partnerov v skupine G20.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Z toho, čo bolo doteraz povedané, vyplýva jasný odkaz, a to, že ak chceme opäť získať dôveru bežných občanov, musíme zakročiť proti bonusom a daňovým rajom. Chcel by som sa spýtať pána Almuniu a pani Malmströmovej, kedy približne začne pôsobiť európsky orgán pre finančný dohľad, ktorý navrhol maďarský predseda vlády. Chcem tiež zdôrazniť, že pre tento Parlament by ochrana záujmov európskych spotrebiteľov a občanov bola mimoriadne dôležitou úlohou, a to bez ohľadu na skupinu G20.
Sú úplne vydaní na milosť bankám, ktoré neposkytujú dostatočne spoľahlivé informácie. V Maďarsku bol vytvorený etický kódex. Navrhujem vytvoriť etický kódex aj pre Európu na úrovni EÚ, ktorý by riadil správanie občanov a bánk. Som totiž presvedčený, že je tu množstvo nevinných obetí práve preto, že bežní občania nerozumejú riziku, ktoré sprevádza získanie úveru. To je mimoriadne dôležitá úloha pre Európu.
Corinne Lepage
(FR) Vážený pán predsedajúci, pani ministerka, pán komisár, veľmi ambiciózny program, ktorý ste nám predstavili, je zaujímavý, nemyslíte si však, že by sme sa mali zaoberať problémom výhody, ktorú dnes ešte stále prináša zvýhodňovanie extrémne krátkodobých transakcií a extrémne krátkodobej ziskovosti pred strednodobou a dlhodobou ziskovosťou?
Nedostatok finančných prostriedkov pre naše podniky, najmä v Európe, je práve dôsledkom výhody, ktorú stále prinášajú extrémne krátkodobé investície. Nemyslíte si, že by sme mali tento problém riešiť?
Cecilia Malmström
Vážený pán predsedajúci, chcela by som poďakovať všetkým poslancom, ktorí prispeli do tejto rozpravy. Cítim, že sa v tomto Parlamente dosiahla vysoká úroveň zhody na tom, čo je dôležité z hľadiska pozície Európy a na ktoré otázky sa musíme sústrediť pred samitom G20. EÚ teraz na medzinárodnom poli hovorí jasným, koordinovaným hlasom a naozaj by som chcela poďakovať Komisii a predovšetkým Joaquínovi Almuniovi za prácu, ktorú vykonal s cieľom dosiahnutia tohto konsenzu.
Mnohí poslanci otvorili otázky, ktorým sme sa ja i pán komisár venovali. Áno, potrebujeme lepší dohľad a lepšiu reguláciu finančných trhov. Veríme, že sa nám čo najskôr podarí vytvoriť systém dohľadu. Bude vychádzať zo správy pána de Larosièra a uvidíme, ako rýchlo sa nám ho podarí pripraviť. Potrebujeme koordinovanejšie celosvetové riešenia a účinné a funkčné medzinárodné inštitúcie. Potrebujeme jasné zásady systému bonusov. Veľké nádeje vkladám do Rady pre finančnú stabilitu a verím, že príde s konkrétnymi realizovateľnými návrhmi, o ktorých budeme môcť rokovať.
Chceli by sme tiež otvoriť otázku financovania boja proti zmene klímy. Vyzveme všetky krajiny, aby prevzali svoju zodpovednosť, nie som si však istá, či je realistické očakávať, že na samite v Pittsburghu bude už možné hovoriť o konkrétnych číslach. Samozrejme, budeme sa o to snažiť, pretože by to bola dobrá vec.
Potrebujeme tiež globálne riešenia. Nemôžeme oddeľovať riešenia na úrovni EÚ od tohto systému, naopak, musíme zaistiť prijatie čo najväčšieho počtu globálnych riešení. Možno najciteľnejším aspektom hospodárskej a finančnej krízy pre ľudí v Európe je nezamestnanosť. Vo väčšine krajín bude nezamestnanosť nejaký čas realitou a táto situácia je veľmi, veľmi vážna. Vyžaduje si riešenia na európskej i vnútroštátnej úrovni. Musíme mať silnú politiku trhu práce, musíme spoločnostiam a podnikateľom uľahčiť prevzatie rizika súvisiaceho so zamestnávaním ľudí a investovaním a prostredníctvom investícií do vzdelania a výskumu musíme zaistiť zvýšenie šance ľudí zamestnať sa. V októbri sa uskutoční špeciálne rokovanie o nezamestnanosti v Rade Ecofin.
Musíme tiež rokovať o stratégiách ústupu. V opačnom prípade hrozí riziko, že opatrenia, ktoré sme prijali, budú mať negatívne účinky predovšetkým na nezamestnanosť a rast a ich dôsledkom budú deficity a inflácia. V našej spoločnosti trpia ako prví vždy tí najzraniteľnejší. Pokiaľ ide o najchudobnejšie krajiny, sme si veľmi dobre vedomí, že práve ony v tejto medzinárodnej kríze stratili najviac. Tých najchudobnejších na svete zasiahla kríza veľmi ťažko. Zaoberali sme sa a aj naďalej sa budeme zaoberať tým, ako by sme mohli týmto ľuďom uľahčiť situáciu. Je dôležité, aby mali multilaterálne rozvojové banky (MDB) dostatok zdrojov na poskytovanie takzvaných zvýhodnených úverov. Tiež je dôležité zaistiť, aby riadne fungoval systém medzinárodného obchodu a aby nebol postavený na protekcionizme. V tejto súvislosti majú rôzne diskusie o celosvetových daniach a rôznych typoch Tobinovej dane zmysel len vtedy, ak ich bude možné realizovať skutočne globálne, čo sa momentálne nedeje. V takejto situácii by boli len kontraproduktívne a našim hospodárstvam by nepomohli.
Mnohí poslanci otvorili otázku hedžových fondov a novej finančnej regulácie. Pre švédske predsedníctvo sú to prioritné otázky. O týchto veciach budeme rozhodovať spolu s vami a tešíme sa na veľmi úzku spoluprácu s Európskym parlamentom pri čo najskoršej príprave nariadení o hedžových fondoch a finančnej regulácii. Som si vedomá, že táto problematika je náročná a komplexná - že je potrebné brať do úvahy mnoho aspektov -, sme však pripravení na tom s vami čo najužšie spolupracovať.
Na záver chcem povedať, že, prirodzene, samit G20 nemôže vyriešiť všetky problémy, o ktorých sme hovorili. V každom prípade mám však dobrý dôvod dúfať, že v otázkach, o ktorých sme hovorili, môžeme dosiahnuť výrazný pokrok. Je tu tlak zo strany občanov Európy, sú tu však aj ľudia z celého sveta, ktorí očakávajú, že ukážeme svoje vodcovstvo a zvýšime stabilitu finančných systémov a že urobíme všetko, čo bude v našich silách, aby sme v budúcnosti podobnej kríze zabránili a zaistili, že z tejto krízy vyjdeme silnejší, ako sme boli pred ňou. EÚ je zjednotená, EÚ je silná a môžem vás uistiť, že švédske predsedníctvo urobí pre obranu a presadenie názorov Európy na samite G20 na budúci týždeň všetko, čo bude v jeho silách. Srdečne vám za túto mimoriadne zaujímavú rozpravu ďakujem.
Joaquín Almunia
Vážený pán predsedajúci, myslím si, že sme sa všetci zhodli na tom, že v súčasnej situácii, v ktorej stále musíme riešiť obrovské a rozsiahle problémy spôsobené krízou, je mimoriadne dôležitý úspech samitu G20 v Pittsburghu, ako aj viera, že vďaka týmto stretnutiam začneme nachádzať a uplatňovať riešenia problémov a úloh, ktoré sú pred nami. V skutočnosti už začíname pozorovať určité významné známky zlepšenia niektorých hospodárskych ukazovateľov, predovšetkým pokiaľ ide o rast medzinárodného obchodu a dôveru spotrebiteľov a investorov. Preto by vedúci predstavitelia štátov alebo vlád mali, musia a dúfam, že aj prijmú všetky body programu samitu a po stretnutí na budúci týždeň ich aj implementujú.
Jednou z najdôležitejších otázok, ktorú mnohí z vás spomenuli, je potreba objasnenia, jasného vyhlásenia, ako chcú najväčšie svetové hospodárstva pokračovať v koordinácii svojej činnosti. Ďalším krokom v súvislosti s koordináciou hospodárskej politiky musí byť definovanie stratégie ústupu a rozhodnutie, kedy a ako sa bude táto stratégia realizovať koordinovaným spôsobom. Musíme sa poučiť - a verím, že sme sa poučili - z krízy v roku 1929, že stimulačné opatrenia nemožno odstrániť príliš skoro, keď ešte hospodárstvo - ako niektorí z vás povedali - stále potrebuje barly. Nesmieme však používať tieto stimulačné opatrenia dlhšie, ako je nevyhnutné, pretože v takom prípade by sme opakovali podmienky, ktoré viedli k nafúknutiu bubliny a nerovnováhe, ktoré túto krízu spôsobili. Toto je veľmi dôležitá otázka, ktorá sa musí na samite v Pittsburghu vyjasniť.
Musíme sa vyhnúť opakovaniu chýb z minulosti, a to nielen v otázke makroekonomických politík, ale aj v otázke finančnej regulácie a dohľadu. Domnievam sa, že tento záväzok bol na predchádzajúcich samitoch veľmi jasne deklarovaný. Tento záväzok musíme aj naďalej rozvíjať a ceniť si tie záväzky, ktoré už boli prijaté na celosvetovej a v našom prípade aj na európskej úrovni.
V tejto súvislosti súhlasím s tými, ktorí v tejto rannej rozprave povedali, že nesmieme všetko obmedziť len na otázku platov. Úplne však súhlasím aj s tými, ktorí hovoria, že otázka platov je mimoriadne dôležitá v hospodárskom, sociálnom, politickom aj etickom zmysle. Som presvedčený, že v tejto otázke ukazuje Európa svoje vodcovstvo - ako to už urobila aj v iných otázkach na programe skupiny G20 -, a to tak prostredníctvom jednotlivých vedúcich predstaviteľov štátov alebo vlád, ako aj prostredníctvom samotných európskych inštitúcií, predsedníctva Európskej únie a Komisie.
Nemali by sme zabúdať, že v apríli tohto roku predstavila Európska komisia členským štátom odporúčania o platoch, ktoré sú takmer totožné s tými, ktoré dnes navrhuje celý svet. Musíme sa aj naďalej venovať problémom finančného systému - viac kapitálu, reštrukturalizácia a oprava súvah bánk -, a to na európskej i celosvetovej úrovni.
Keď máte vzájomne plne poprepájaný finančný systém, nemá zmysel riešiť naše problémy v rámci našich hraníc, ak zároveň nikto iný svoje problémy nerieši. Určite sa pamätáte, ako sme si pred rokom, deň pred krízou banky Lehman Brothers, stále mysleli, že sa môžeme vyhnúť najhorším problémom finančnej krízy, ktorá vznikla v Spojených štátoch. Zároveň je úplnou pravdou, ako povedali mnohí z vás, že v konečnom dôsledku nie je politickým cieľom iba urovnať súvahu jednej banky alebo kapitalizovať jej záväzky. Základnými problémami sú zamestnanosť, situácia našich malých a stredných podnikov a udržateľnosť našich verejných služieb a systémov sociálneho zabezpečenia.
Nič sa však nebude dať udržať bez funkčného finančného systému. To je problém, ktorý sa musí riešiť na samite v Pittsburghu alebo v riešení ktorého musí skupina G20 na samite v Pittsburghu pokračovať.
Nakoniec by som sa chcel vyjadriť k jednej otázke, ktorou ste sa zaoberali v mnohých prejavoch. Hoci súhlasím aj s ostatnými bodmi programu samitu G20, ktoré ste mnohí spomínali, chcem sa vyjadriť len k jednému: k otázke daňových rajov a nespolupracujúcich jurisdikcií.
Je pravdou, že na stretnutí skupiny G20 v Londýne sa nepodarilo nájsť riešenia všetkých problémov súvisiacich s daňovými rajmi. Bolo by veľmi ťažké nájsť za jeden deň všetky riešenia problému, ktorý existuje už mnoho rokov. Tiež je však úplnou pravdou, že od aprílového samitu v Londýne sa za šesť mesiacov podarilo vyriešiť oveľa viac problémov, ako sa vyriešilo alebo mohlo vyriešiť za mnoho rokov pred týmto samitom. Práve v tejto súvislosti sa dosiahla dohoda o výmene informácií potrebných na predchádzanie daňovým únikom a skrývaniu hospodárskych a finančných aktivít pred verejnými orgánmi využívaním ochrany daňových rajov. Je teda pravda, že počas týchto šiestich mesiacov sa nevyriešilo všetko. Počas týchto šiestich mesiacov sme však dosiahli značný pokrok v otázke, ktorá je veľmi dôležitá z hľadiska zabránenia tomu, aby tieto finančné aktivity, ktoré sú skryté pred regulačnými orgánmi a orgánmi dohľadu, opäť vytvorili deformácie v systéme. Toto je mimoriadne dôležité aj z hľadiska odkazu, ktorý vysielame našim občanom o rozdelení zodpovednosti a krokoch potrebných na vyriešenie tejto krízy.
A nakoniec, niekto povedal, že hlas EÚ musí byť silnejší ako hlasy európskych členov skupiny G20. Môžem vás uistiť, že počas švédskeho predsedníctva a s pomocou hlasu Európskej komisie je hlas EÚ počuť. Počúvajú ho veľmi pozorne a s rešpektom, pretože Európa, nielen jedna alebo dve európske krajiny, ale Európska únia, bola organizáciou, ktorá tento proces celosvetovej koordinácie odštartovala. To jasne ukazuje, že keď jestvuje skutočná koordinácia, je možné dosiahnuť účinnejšie výsledky.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční počas prvého októbrového zasadnutia.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
András Gyürk  
písomne. - (HU) Očakáva sa, že blížiaci sa samit G20 sa bude predovšetkým sústreďovať na rozhovory o klíme v súvislosti s Kodaňou. Stále je ešte veľa nerozhodnutých otázok, ktoré stoja v ceste dohode na obdobie po skončení platnosti Kjótskeho protokolu. Rád by som v súvislosti s touto témou vyjadril niekoľko myšlienok. Číslo jedna. Namiesto hmlistých dlhodobých sľubov potrebujeme záväzné strednodobé ciele. Tieto ciele musia byť realistické, spravodlivé a musia mať definovanú zodpovednosť. Pri stanovovaní týchto cieľov je okrem faktorov ako hospodársky rozvoj a prírodné bohatstvo dôležité brať do úvahy aj to, do akej miery boli doteraz plnené kjótske záväzky.
Číslo dva. Mala by sa podporiť myšlienka, aby EÚ pomáhala rozvojovým krajinám finančne, ako aj pri dosahovaní cieľov ich politík v oblasti klímy. Ak to chceme dosiahnuť, je potrebný špecifický finančný prísľub. Ak však chceme zaistiť transparentnosť, musia rozvojové krajiny prijať aj záväzné povinnosti a pripraviť podrobné akčné plány.
Číslo tri. Dôležitú úlohu musia aj naďalej zohrávať mechanizmy flexibility. S cieľom podpory investícií sa musí čo najskôr dosiahnuť dohoda o spôsobe, ako do toho zahrnúť osvedčenia pochádzajúce z doteraz uskutočnených projektov.
Číslo štyri. V systéme, ktorý príde po Kjóte, musia dostať väčší priestor trhovo orientované nástroje. Napríklad, rozšírenie obchodovania s emisiami alebo systémy zelených certifikátov môžu pomôcť dosiahnuť zníženie emisií na miestach, kde si to bude vyžadovať minimálne náklady. Domnievam sa, že táto hospodárska kríza nie je prekážkou dosiahnutia kompromisu v Kodani. Primeraná strednodobá dohoda môže určitým spôsobom posilniť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a zároveň znížiť záťaž pre životné prostredie.
Edit Herczog  
písomne. - (HU) Pred piatimi rokmi sa pri vstupe do EÚ každý nový členský štát zaviazal prijať euro. Dodnes sa to podarilo štyrom z nich. Ostatné krajiny prijatie eura odsunuli a v tejto oblasti zaostávajú v dôsledku rôznych okolností a chýb hospodárskych politík, nehovoriac o tom, že hospodárska a finančná kríza ich dostala do zraniteľnej pozície. Hospodársky úpadok podnietil protekcionistické ambície, ktoré môžu ohroziť fungovanie jednotného trhu.
Súčasná hospodárska kríza zvýraznila skutočnosť, že euro nadobudlo zásadný význam z hľadiska úzkych hospodárskych väzieb s krajinami eurozóny, v dôsledku zdĺhavých príprav sa však štáty dúfajúce v prijatie eura teraz ocitli v mimoriadne zraniteľnej pozícii. Mnohí vrátane mňa sa domnievajú, že v kritickej menovej situácii, ktorá nastala, by kľúčom k riešeniu bolo urýchlenie zavedenia eura v týchto členských štátoch. To si však vyžaduje stanovenie podmienok hospodárskej politiky, pričom aj pri doteraz platných podmienkach by si zavedenie eura stále vyžadovalo celé roky.
Podľa môjho názoru by sme mali zaistiť nielen to, aby sa nezmenili konvergenčné kritériá, ale aj to, aby EÚ pripravila nariadenie upravujúce čas, ktorý je nutné stráviť v režime výmenného kurzu ERM II, flexibilnejším spôsobom, ako je to teraz. Rovnako si myslím, že je veľmi dôležité preskúmať, ako by bolo možné urýchliť proces vstupu do eurozóny, pričom by sa splnili tie podmienky, ktoré sa dajú splniť. Toto by následne mohlo stabilizovať situáciu v postihnutých krajinách, nehovoriac o ochrane celého vnútorného trhu EÚ. V opačnom prípade by možná medzinárodná nesolventnosť krajín mimo eurozóny mohla v najhoršom prípade privodiť aj koniec samotnej eurozóny.
Liisa Jaakonsaari  
Vážený pán predsedajúci, trhové hospodárstvo je dobrým sluhom, ale zlým pánom. V poslednej dobe sa však roly mierne pomenili. Na medzinárodných konferenciách je zvykom hovoriť banality, ale teraz musíme konať, a to rýchlo. Svet má teraz na samite G20 v Pittsburghu historickú príležitosť opäť sa dohodnúť na pravidlách svetového hospodárstva. V tlači sa veľa hovorilo o bonusoch bankárov, to je však len špička ľadovca. Svetové hospodárstvo potrebuje úplnú renováciu a kľúčovým slovom je transparentnosť. Musíme sa pokúsiť skoncovať s rizikovým hospodárstvom a posunúť sa smerom k reálnej ekonomike. Jedine záväzné medzinárodné pravidlá môžu zaručiť, aby sa už neopakovalo kasínové hospodárstvo, ktorého sme boli svedkami v uplynulých rokoch. V budúcnosti by daňoví poplatníci nemali byť nútení platiť za škody. Pri mechanizmoch ako dane z majetku vždy existuje riziko, že sa niekto v rámci svetového hospodárstva ukáže ako príživník. Myslím si však, že by sme sa aspoň mali pozrieť na to, aký význam by mohli mať.
Wojciech Michał Olejniczak  
Samit G20 v Pittsburghu sa uskutoční prakticky v deň prvého výročia bankrotu banky Lehman Brothers. To je základ, z ktorého by svetoví lídri mali vychádzať. Dôsledky krízy pocítili obyvatelia takmer každej časti sveta. Hlavným cieľom samitu G20 by malo byť minimalizovanie rizika opakovania krízy spôsobenej dereguláciou finančných trhov. Vedúci predstavitelia krajín G20 majú pred sebou úlohu vytvoriť reguláciu, ktorá zabráni vzniku ďalších špekulatívnych bánk a tomu, aby takéto banky, poviem to rovno, klamali milióny zákazníkov finančných inštitúcií na celom svete.
V priebehu posledných niekoľkých mesiacov sme dostávali čoraz horšie správy o riaditeľoch, ktorí priviedli svoje firmy na pokraj bankrotu, pričom využívali verejnú pomoc. Počas posledných niekoľkých rokov sme boli v Európe svedkami nebývalých rozdielov v príjmoch, aké sme predtým v rámci európskeho sociálneho modelu nevideli. Jednou z úloh skupiny G20 by malo byť vyrovnať príjmy v Európe i v celosvetovom meradle. Finančný sektor potrebuje pravidlá, vďaka ktorým nebudú bonusy závisieť od krátkodobých ziskov, ale od dlhodobých návratov investícií.
V Pittsburghu budú prítomní vedúci predstavitelia viacerých európskych krajín i Európskej únie ako celku. Preto musí Európa na samite hovoriť jednotným hlasom. Vyzývam predstaviteľa Európskej únie, aby pamätal na to, že záujmy Spoločenstva zahŕňajú aj záujmy členských štátov, ktoré na samite nebudú mať svojich predstaviteľov.
Sirpa Pietikäinen  
V pondelok tento týždeň sme mali pochybnú česť pracovať v deň akéhosi výročia: presne pred rokom zbankrotovala investičná banka Lehman Brothers. Tento bankrot sa považuje za udalosť, ktorá vyvolala súčasnú hlbokú celosvetovú recesiu a finančnú krízu.
V čase tohto výročia a blížiaceho sa stretnutia skupiny G20 v Pittsburghu stojí za to zastaviť sa a pouvažovať o tom, čo sme sa naučili a čo sa stále môžeme naučiť z tejto krízy. Zdá sa mi, že táto kríza prináša jeden dôležitý moment, a to príležitosť dôkladne zreorganizovať medzinárodnú finančnú architektúru. V tomto smere sa už vykonali určité kroky. Stretnutie skupiny G20 minulú jar poslúžilo ako dobrý základ pre ďalšiu činnosť a ako usmernenie na dosiahnutie celosvetového konsenzu o potrebných opatreniach. Spojené štáty americké nedávno ohlásili veľký balík právnych predpisov v oblasti financií. Očakáva sa, že na budúci týždeň Európska komisia predloží návrh na vybudovanie európskej finančnej architektúry a dohľad nad ňou. Kľúčovým výrazom je tu "globálny prístup".
Musíme zaviesť medzinárodne záväzné pravidlá týkajúce sa reformy Medzinárodného menového fondu, nariadenia o solventnosti a nové pravidlá pre zvláštne odmeny. Právne predpisy sa musia rozšíriť na všetky finančné produkty a musia byť pružné, aby mohli vždy reagovať na tento meniaci sa sektor, ktorý zavádza nové produkty.
V zajatí krízy, ktorá ohrozuje základné zabezpečenie, živobytie a prosperitu ľudí, je tiež konštruktívne premýšľať o nových spôsoboch merania blahobytu. Konečné závery zverejnené komisiou, ktorú nedávno vymenoval prezident Sarkozy, odporúčajú zmeniť spôsob merania prosperity založený na HDP na nové metódy, ktoré budú brať do úvahy najmä schopnosť spoločnosti z hospodárskeho hľadiska zaistiť svojim občanom blaho a udržateľnosť životného prostredia.
Catherine Stihler  
písomne. - Súhlasím s tými, ktorí hovorili o potrebe celosvetového koordinovaného prístupu. Je to nevyhnutné, ak chceme zmeniť mocenské štruktúry svetového finančného systému. Avšak ani Komisia, ani Rada sa nevyjadrili ku koncepcii "prejavov vôle" pre bankový sektor. Tento týždeň máme výročie bankrotu banky Lehman Brothers. Odhaduje sa, že potrvá desať rokov, kým sa vyriešia všetky záležitosti okolo tejto investičnej banky. To je v kontraste so spoločnosťou Dunfermline Building Society, ktorá svojím prejavom vôle umožnila jasnú identifikáciu svojich aktív. Ak chceme vrátiť bankovému sektoru dôveru spotrebiteľov, rozhodujúca je transparentnosť.
