Pöytäkirjan hyväksyminen
Puhemies
Edellisen istunnon pöytäkirja on jaettu.
Onko huomautettavaa?

Titley
Arvoisa puhemies, viittaan sivulle 11, pöytäkirjan kohtaan 7 - mietinnöstäni käytyyn keskusteluun. Haluaisin antaa henkilökohtaisen lausuman sen johdosta, mitä McKenna esitti puheenvuorossaan: " Tiedän, että Titley on sellaisten tahojen asialla, joita minä kutsun " kuoleman kauppiaiksi" ." Näyttämötaiteen lausuntona se vastaa irlantilaisen kirjallisuuden parhaita julkaisuja, asiaväittämänä se on täysin virheellinen. Parlamentin parhaan edun mukaista ei ole, etenkin kun keskustellaan edunvalvojia koskevasta Fordin mietinnöstä, että parlamentin jäsen esittää tällaisia syytöksiä.
Voin taata parlamentille, etten ole minkään tahon lobbaaja, ja kuolemankauppiaiden osalta totean, että emme juurikaan tapaa heitä Boltonin torilla, joten en ole varma, mitä hän tarkoittaa. Hän sanoi myös, että suosittelen mietinnössäni, että eurooppalaisten veronmaksajien tulisi maksaa aseteollisuudesta. Mietinnössäni ei ole esitetty mitään tällaista väitettä. Tällä tehdään tunnetuksi vain vihreiden uutislehteä, jolla on laaja levikki ja joka, jos se ilmestyisi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, olisi herjaava. Tämän vuoksi haluaisin tehdä selväksi, että nämä väitteet ovat täysin virheellisiä.

Colino Salamanca
Arvoisa puhemies, minun on annettava tiedonanto Etelä-Ranskassa eilen tapahtuneista aggressioista ja pääasiassa espanjalaisten hedelmä- ja vihannestuotteiden tuhoamisesta. Haluan tuomita nämä aggressiot ja lisäksi pyytää yhteisön viranomaisia muistuttamaan Ranskan viranomaisia siitä, että tuotteille on taattava vapaa kauttakulku ja liikkuvuus.

Puhemies
Viime vuosina olemme valitettavasti olleet todistamassa yhteisön eri jäsenvaltioissa tapahtuneita vastaavanlaisia hyökkäyksiä ja olen sitä mieltä, että meidän kaikkien täytyy yhtyä protestiinne ja tuomita aina nämä hyökkäykset, koska kansallisten viranomaisten täytyy oikeasti suojella muiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden työläisten vapaata liikkumista.
(Parlamentti hyväksyi pöytäkirjan.)

Ydinteollisuus
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Soulierin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0131/97) komission tiedonannosta koskien Euroopan unionin ydinteollisuutta (Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen ohjeellinen ydinohjelma) (KOM(96)0339 - C4-0532/96).

Soulier
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin aivan ensiksi korostaa tämän keskustelun olevan ensimmäinen laatuaan. Itse asiassa komissio ei Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaan olisi ollut velvollinen kuulemaan parlamenttia tässä asiassa. Se kuitenkin halusi tehdä niin.
Arvoisa komission jäsen, haluaisin todeta teidän olleen oikeassa kääntyessänne parlamentin puoleen. Me kaikki tarvitsemme yleisen mielipiteen tueksemme energiaongelmissa. On merkittävää havaita, että ydinpolitiikkaa ovat viimeisten neljänkymmenen vuoden aikana kehittäneet pienet ihmisryhmät: tiedemiehet, poliitikot ja teollisuusmiehet, mutta ilman todellista osallistumista kaiken yläpuolella myös yleinen mielipide kansallisten edustajiensa välityksellä. On siis hyvä, että parlamenttimme kaltainen toimielin saa lausua mielipiteensä energiapolitiikasta niin jäsenvaltioiden kuin koko Euroopan unioninkin tasolla.
Toinen huomio, jonka haluaisin tehdä, koskee geopoliittisia edellytyksiä, jotka ovat todella muuttuneet Euratomin perustamissopimuksen allekirjoittamisen sekä vuosien 1950 ja 1980 välisen kolmekymmentä vuotta kestäneen vaurauden jälkeen. Euroopan unionin riippumattomuudesta energian suhteen on tullut ratkaiseva kysymys. Päinvastoin kuin vuonna 1989 luultiin, maailma on jälleen kokenut mullistuksia, ja suurin osa jäsenvaltioiden öljyja kaasuvaroista tulee juuri näiltä haavoittuvilta alueilta. Käsitämmekö me ja käsittääkö yleinen mielipide, millaiseen tilanteeseen joutuisimme, jos meiltä joksikin aikaa kiellettäisiin pääsy Venäjälle, Lähi-itään ja PohjoisAfrikkaan? Persianlahden sota osoitti, että länsimaat eivät epäröineet puuttua asioihin, sillä uhka ei ollut teoreettinen. Ydinteollisuuspolitiikkaa on tästä johtuen tarkasteltava juuri näiden asioiden valossa.
Pohdin mietinnössäni sekä ydinteollisuuden tehokkuutta että vaaroja, ja luulen laatineeni maltillisen ja tosiasioihin perustuvan mietinnön.
Maltillisen siksi, että meidän on oltava maltillisia. Millaisia teknologisia uudistuksia on saavutettu muutaman vuoden kuluttua? Miten voimme ilmaista mielipiteemme minkälaisista uusista reaktoreista tahansa ilman syvällistä tieteellistä tietoa? Meidän on luonnollisesti luotettava asiantuntijoihin, joiden työstä meidän on yhdessä keskusteltava ja päädyttävä johtopäätöksiin.
Tähän liittyen haluaisin todeta vastustavani kahdesta syystä suurinta osaa McNallyn esittämistä muutosehdotuksista. Ensinnäkin McNallyn ehdottama muutos on ristiriitainen, sillä hän on tunnustanut jäsenvaltioiden itsenäisen oikeuden hyväksyä tai hylätä ydinvoima sekä sen, että valtioiden valintaa on kunnioitettava. Täysistunnon käsiteltäväksi antamissaan muutosehdotuksissa McNally haluaa ulottaa ydinvoiman kiellon tietyn ajan kuluessa kaikkiin jäsenvaltioihin. Tämä ei ole alkuperäisen ajattelun mukaista. Ennen kaikkea haluaisin kuitenkin sanoa hänelle, ettei tieteelliseen edistykseen ole mahdollista suhtautua välinpitämättömästi. Tekninen ja teknologinen edistys koskee meitä kaikkia, ja tältä kannalta katsoen meidän on luotettava siihen.
Haluaisin muistuttaa seuraavista seikoista. Eurooppa on 60-prosenttisesti riippuvainen ulkopuolelta tulevasta energiasta. Jos ydinenergia kielletään tai poistetaan nyt tai tulevina vuosina, riippuvaisuutemme tulee olemaan 80 prosenttia ja silloin olemme mielestäni suuressa vaarassa.
Toiseksi olemme kaikki tietysti uusiutuvien energiamuotojen kannattajia! Onko niiden kehitys nyt riittävän pitkällä, jotta niiden avulla voitaisiin korvata ydinenergia? Vastaus on epäilemättä " ei" .
Kolmas huomio: kyseisen teollisuusalan palveluksessa on Euroopassa tällä hetkellä suoraan tai epäsuorasti 400 000 henkilöä. Emme voi poistaa ydinteollisuutta muutoksella!
Lopuksi totean, että teollisuus kammoaa tyhjyyttä! Luulen voivani todeta asiaa kuitenkaan vannomatta, että jos lopetamme Euroopan ydinteollisuuden, Yhdysvallat ja Japani, jotka eivät teidän laillanne, arvoisa komission jäsen, kyselisi meiltä mitään, olisivat heti valmiit korvaamaan meidät niin Euroopassa kuin muissakin maanosissa.
Lopuksi ennen hyvin lyhyttä yhteenvetoa toteaisin, että meitä koskee tällä alueella solidaarisuusvelvoite ja ilman kyynisyyttä myös omaan etuumme liittyvä velvoite, mitä tulee Itä-Euroopan maihin, erityisesti Ukrainaan ja Venäjään. Niiden voimaloiden turvallisuustason tulisi vastata meidän tasoamme. Myös tässä asiassa meidän tilallemme olisi tulijoita, vaikka kyseessä on oma turvallisuutemme. Meidän on siis säilytettävä riittävä teknologinen taso, jotta voimme puuttua asioihin.
En ole antanut varauksetonta hyväksyntääni ydinvoimapolitiikalle. Olen korostanut tarpeellisella tavalla sitä, että meidän on yleisen mielipiteen mukaisesti välttämätöntä torjua vanhojen ydinvoimaloiden aiheuttama uhka. Kyseessä on lähestulkoon biologinen yhteiskuntailmiö, josta meidän on selviydyttävä. Emme voi jättää niitä nykyiseen tilaan. Meidän on myös luotettava nykyisin käytössä oleviin jätteiden hävittämistä koskeviin teknisiin menetelmiin, joita epäilemättä kehitetään edelleen. Kuten McNally muutoksissaan vaatii, emme saa poistaa tutkimukseen varattuja määrärahoja.
Suuri eurooppalainen tavoite, sanotaan kaikkialla! Mitä olisi Eurooppa ilman energiaa? Mitä olisi maatalous ilman energiaa? Mitä hyötyä olisi sisämarkkinoista, joissa energia olisi harvinaista ja teollisuus taantunutta? Mitä yhteisellä rahalla tehdään, jos meillä on vähemmän ostettavaa? Ydinenergiamarkkinoiden täydellinen poistaminen tällä hetkellä on rikkaiden mielikuvituksen tuote ja edustaa teoreettista ajattelua ihmiskunnan tulevaisuudesta!

Puhemies
Arvoisa esittelijä, puhemiesneuvosto tuntee aina tiettyä ymmärrystä esittelijää kohtaan. Se tietää, kuinka vaikeaa on lyhyessä ajassa esittää omat kannanottonsa, mutta haluaisin mieluummin, että puheenvuoro päättyisi vailla ilmoitusta " aion lopettaa puheenvuoroni" . Siten voitamme vähän aikaa.

Dybkjær
Arvoisa puhemies, tunnen houkutusta pyytää yhtä pitkää jatkoa kuin aiempi puhuja, mutta aion kokeilla, selviäisinkö ilman sitä. Haluaisin aloittaa kiittämällä rouva McNallyä hänen merkittävästä panoksestaan ja yrityksestään saada energiavaliokunta ottamaan ympäristövaliokunnan ehdotus mukaan mietintöönsä. Valitettavasti ilman onnea. Kiittäisin myös siitä, että hän on täällä täysistunnossa esittänyt ehdotuksia, jotka ovat sopusoinnussa ympäristövaliokunnan lausunnon hengen kanssa, niin että me voimme saada tilaisuuden äänestää ehdotuksista.
Minua oikeastaan ihmetyttää se, että energiavaliokunta ei ole voinut hyväksyä useita ympäristövaliokunnan ehdotuksia. Ovathan molemmat valiokunnat yksimielisiä komission kanssa siitä, että energialähteiden valinnan tekevät suvereenisti yksittäiset valtiot ja vain ne. Looginen seuraus tästä on siksi se, että emme voi pitää Euratomsopimusta sen nykyisessä muodossa. Euratom-sopimuksen tavoite on nimittäin edistää ydinenergiaa. Siksi sitä tulee tarkistaa, siten että terveydestä ja turvallisuudesta tulee johtavat tavoitteet. Resursseja tulee käyttää niiden ympäristöongelmien käsittelyyn, joita liittyy ydinvoiman käyttöön, muun muassa radioaktiivisen jätteen sijoittamista koskevan kysymyksen ja ydinvoimaloiden sulkemista koskevien turvallisuuskysymysten käsittelyyn. Se olisi sopusoinnussa Maastrichtin sopimuksen kanssa, mitä ydinenergian edistäminen ei ole. Olen täysin selvillä siitä, että energiavaliokunnan puheenjohtaja Soulier on erittäin viehättynyt ydinvoimaan, mutta unionin tavoite ei ole edistää tätä. Sitä vastoin meidän tavoitteemme on edistää ympäristön tilaa. Olisi myös toivottavaa, että vahvistettaisiin olemassa olevaa Keski- ja Itä-Euroopan ydinvoimaloiden turvallisuuden parantamista koskevaa toimintasuunnitelmaa, jolla on nimittäin suora vaikutus EU: n turvallisuuteen ja joka on myös sopusoinnussa Maastrichtin sopimuksen tavoitteiden kanssa.
Johtopäätös on se, että kaikkien toimenpiteiden tulee liittyä olemassa oleviin voimaloihin pitäen silmällä ympäristön ja näiden voimaloiden lähiympäristön turvallisuuden parantamista eikä uusien voimaloiden rakentamiseen. Jos yksittäiset valtiot itse haluavat investoida ydinvoimaloihin, se on niiden oma asia. Siitä ei voi koskaan tulla EU: n tehtävää. EU: n osuuden tulee keskittyä energiapuolen ympäristölliseen aspektiin, toisin sanoen energian säästöön, tehokkuuden parantamiseen, uusiutuviin energialähteisiin jne.

McNally
Arvoisa puhemies, kiitän Soulieria hänen johdannostaan. Olette pyrkinyt perustamaan mietintönne vakaasti tosiasioihin, ja arvostamme sitä, mutta teidän on myönnettävä, että mietinnössänne suhtaudutaan kokonaisuudessaan jokseenkin optimistisesti Länsi-Euroopan ydinvoiman tulevaisuuteen.
Euratom-sopimus täyttää tänä vuonna 40 vuotta. Emme ole järjestäneet juhlia sen kunniaksi, ja kuten useat meistä, se alkaa osoittaa ikääntymisen merkkejä. Se laadittiin ja allekirjoitettiin vuonna 1957, ja se sisältää kaikki ne tunnusmerkit, jotka olivat ominaisia sen ajan filosofialle ja odotuksille mutta jotka eivät enää ole ajankohtaisia. Kyseessä oli uusi teknologia, joka synnytti monia toiveita, joista jotkin ovat toteutuneet, useimmat eivät.
Euroopan komissiota pyydettiin laatimaan julkaisu, jossa annettaisiin tuotanto- ja investointiluvut viitteellisessä ohjelmassa. Menneinä vuosina se olisi osoittanut ydinvoiman kasvaneen jatkuvasti. Jos se olisi tehnyt sen, mitä siltä tällä kertaa pyydettiin, tuloksena olisi ollut mitä lyhin teksti, joka sisältäisi hyvin vähän tietoa tuotannosta, sillä Länsi-Euroopan ydinvoimaa koskevat investointiaikeet ovat käytännössä nolla. Tämä pätee varsinkin minun maahani sekä Ranskaan ja luullakseni myös Saksaan ja kaikkiin muihin maihin.
Ei ole suunnitteilla rakentaa useita ydinvoimaloita. Miksei? Koska Euratom-sopimuksen suurten odotusten asettamisen jälkeisinä vuosina yleisö on ymmärtänyt, että ydinvoimalla on oma hintansa. Hintana on se tieto, miten radioaktiivista jätettä hävitetään; miten varmistaa turvallisuutemme - näiden 40 vuoden aikana sattuneet kaksi onnettomuutta ovat koetelleet yleisön uskoa - ja tieto, miten selvitä käytöstäpoiston aiheuttamista kustannuksista.
Sähködirektiivin vapauttaminen on yksi tärkeä syy, miksi Länsi-Euroopassa ei investoida ydinvoimaan. Jos LänsiEuroopan ydinvoimalat haluavat viedä erikoisosaamisensa maailmalle, niiden on itse vietävä asiaa eteenpäin, ei Euroopan unionin. Neuvon välttämään ydinvoiman käyttöönottoa sellaisissa maissa, joissa tällaisen mahdollisesti vaarallisen energiamuodon vaatimaa kehitystasoa ja edellytyksiä ei ole.
Jos Soulierin 18 kohta, jossa sanotaan: " ydinenergiaa ... ei voida korvata vaihtoehtoisella energialähteellä" hyväksytään, äänestämme hänen mietintöään vastaan. Meillä oli aikoinaan pääministeri, joka sanoi " vaihtoehtoja ei ole" . Hän oli väärässä. Soulier on väärässä. Järkevälle energiankäytölle on melkoinen potentiaali: jos uusiutuvien energialähteiden tutkimusta olisi rahoitettu samassa määrin kuin ydinenergian tutkimusta on rahoitettu yli 40 vuoden ajan, tilanne olisi toisenlainen. Meidän ei tarvitse päättää uuden energiamuodon investoinneista 15 tai 20 vuoteen. Tuolloin edessämme on useita ratkaisuja. On valitettavaa, että te, komissaari, ette täyttänyt tehtäväänne. Ymmärrän, miksi ette kyennyt siihen, ja toivon, että teidän kykenemättömyytenne antaa investointiluvut osoittaa, että tulevaisuudessa ydinenergian ei tulisi olla energian päämuoto Euroopan unionissa.

Matikainen-Kallström
Arvoisa herra puhemies, haluan kiittää kollegaani André Soulieria hänen laatimastaan hyvästä mietinnöstä.
Ydinvoiman taloudellinen tehokkuus on kiistattomasti todistettu. Tällä hetkellä ydinvoiman osuus unionin sähköntuotannosta on kolmasosa, eikä sitä voida nopeasti korvata muilla energiamuodoilla. Investointeja ydinteollisuuteen ja tutkimukseen onkin jatkettava. Samalla luodaan myös uusia työpaikkoja.
Perinteisiin energiantuotantomenetelmiin verrattuna ydinvoiman ylivoimainen etu on sen ympäristöystävällisyys, sillä se ei saastuta ilmaa kasvihuoneilmiötä kiihdyttävällä hiilidioksidilla. Näin se edesauttaa myös saavuttamaan Rion ympäristösopimuksessa sovitut päästörajat.
Mietinnössä ei oteta kantaa ydinvoiman soveltuvuuteen eikä siihen pitäisikö se hyväksyä energialähteeksi, ja hyvä niin. Jäsenvaltioiden on kunnioitettava toisten jäsenvaltioiden päätöksiä. Tärkeintä on, että ydinvoimaa käyttävät maat takaavat korkean turvallisuuden voimaloissaan. Reaktorit ja voimalat vanhenevat, mutta vanheneminen ei saa heikentää niiden turvallisuutta. Turvallisuusnäkökulmasta EU: n tulee aktiivisesti auttaa asiantuntemuksensa ja tietotaitonsa avulla Keski- ja Itä-Euroopan sekä IVY-maita niiden ydinturvallisuusongelmissa. Asiastahan on mainittu jo energiaperuskirjassakin. Tähän laitetut resurssit eivät kuitenkaan saa olla pois muusta ydintutkimuksesta.
Ydinteollisuutta on aina tarkasteltava kokonaisvaltaisesti tuotannosta ydinjätteen loppusijoitukseen ja hävittämiseen asti. Korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituspaikkojen järjestämistä varten on saatava aikaan päätöksiä, sillä ei ole oikein, että jätettä joudutaan säilyttämään tilapäisvarastoissa. Lisäksi tutkimusta jätteiden radioaktiivisuuden vähentämiseksi on jatkettava ja siihen on lisättävä tutkimusresursseja.

Scapagnini
Arvoisa puhemies, ennen kaikkea haluaisin onnitella esittelijää, Soulieria, erinomaisesta mietinnöstä, joka antaa todella tasapainotetun näkemyksen Euroopan unionin ydinteollisuudesta. Ohjeellinen ydinohjelma saa aikaan lyhyellä aikavälillä heijastuksia, jotka ottavat sopusointuisesti huomioon uuden direktiivin sähkömarkkinoiden vapauttamisesta, ja tämä on erittäin merkittävää. Muotoilultaan se sijoittuu lisäksi valkoisen kirjan kehyksiin Euroopan unionin energiapolitiikasta ja toistaa sen keskeiset aiheet: kilpailukyvyn, ydinturvallisuuden, energiansaannin turvaamisen ja ympäristönsuojelun siirtääkseen ne ydinpolitiikan alalle. Kyse on siis erittäin tasapainotetusta mietinnöstä myös viitekohtiensa osalta.
Uskon olevan ensiarvoista jättää, kuten ilmeisesti toimitaankin, jokaiselle jäsenvaltiolle vapauden valita tai olla valitsematta ydinenergian käyttöä, ja minä, vaikka tulenkin maasta, joka on aikanaan tehnyt valinnan olla käyttämättä ydinenergiaa, katson, ettei pitäisi vetää kiireisen kielteisiä johtopäätöksiä niin erityisen energialähteen suhteen, koska ydinteollisuuden useat toimet kiinnostavat kuitenkin suoraan tai epäsuorasti jäsenvaltioiden kokonaisuutta. On siis tärkeää, että Euroopan parlamentti antaisi oman lausuntonsa alalta, joka kuuluu Euratomin perustamissopimuksen piiriin, myös seurauksien vuoksi, joita sellaisella perustelulla saattaa olla yleiseen mielipiteeseen, ja korjaisi osaltaan vallitsevaa demokratiavajetta .
Olen yhtä mieltä Soulierin kanssa myös, kun hän mainitsee tarpeen tutkia tarkemmin muuntyyppisiä reaktoreita. Teknologia edistyy nopeasti ja vanheneminen käy salakavalasti, joten tuleekin nähdä myös uudet ratkaisut lääketieteen ja farmasian aloilla. Valitamme tosiaan, että komissio ei ole riittävästi huomioinut tätä näkökohtaa.
Johtopäätöksenä, arvoisa puhemies, turvallisuusperuste varmasti vastuullistaa kaikki jäsenvaltiot suhteessa Euroopan kansalaisiin, mutta katsomme yhdessä Soulierin kanssa, että näkökohtaa on huomattavasti voimistettava ja edistettävä myös Keski- ja Itä-Euroopan sekä IVY-maiden suhteen.

Plooij-van Gorsel
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat ja komission jäsen, haluan ensimmäiseksi onnitella kollega Soulieria hänen mietinnöstään. Hän on pystynyt laatimaan kiistanalaisesta aiheesta realistisen mietinnön, joka on mielestäni erittäin pätevää ranskalaiselta. Ryhmälläni ei ole periaatteessa ongelmia ydinenergian suhteen. Se on puhdasta teknologiaa, joka on yhä kehittyneempää ja turvallisempaa, ja kun ydinreaktori on kerran asennettu, se tuottaa halpaa sähköä. Turvallisintakin voimalaa käyttävät kuitenkin ihmiset. Onnettomuudet eivät aiheudu yleensä puutteellisesta tekniikasta, vaan inhimillisistä erehdyksistä. Ydinmateriaalin kuljetus tiheään asutun Euroopan halki tuo suuria, jopa hyväksymättömiä riskejä, puhumattakaan ilmakuljetuksiin liittyvistä riskeistä. Tämä nähtiin tällä viikolla taas Englannissa tapahtuneen kuljetuksen yhteydessä. Ydinjätteet on varastoitu tilapäisesti jokaisessa jäsenvaltiossa ja kysyn komission jäsen Papoutsisilta, koska asiaan saadaan lopullinen ratkaisu? Kysyn häneltä, aikooko hän suorittaa ilmateitse tapahtuvien kuljetusten valvontaa Euroopassa? Lyhyesti, nämä ovat Euroopan kansalaisten huolia. He eivät ilmaise niitä sanoin, vaan teoin, kuten estämällä ydinkuljetukset.
Taloudelliselta kannalta näen kaksi ongelmaa. Sähkömarkkinoiden vapauduttua komission on turvattava kilpailuehdot. Tämä tarkoittaa sitä, että eivät kansalliset valtiot eikä Euroopan unioni saa tukea uusien ydinvoimaloiden kehittämistä. Se aiheuttaisi vakavia häiriöitä markkinoilla muiden energiamuotojen suhteen. Myös meidän ryhmämme äänestää siksi 18 artiklaa vastaan.
Lisäksi kehitysmaiden väestölle on kerrottava ydinvoiman eduista ja haitoista, ennen kuin Euroopan unionista viedään teknologiaa niihin maihin. Kestävä ympäristö, kollegat, ei rajoitu unionin ulkorajoille.

Elmalan
Arvoisa puhemies, tähän mennessä yhteisön tasolla on julkaistu kolme suuntaaantavaa ydinvoimaohjelmaa, joissa esitellään pitkän aikavälin pohdintoja. Vuoden 1997 suuntaa-antavaan ydinohjelmaan, josta tänään keskustelemme, on laadittu Euroopan unionin ydinteollisuutta koskeva taulukko. Siinä tutkitaan teknisen kehityksen aiheuttamia ongelmia ja esitetään osittaisia vastauksia.
Soulierin esittelemä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö on tasapainoinen. Mielestäni on vältettävä kahta kompastuskiveä, jotka ovat sokea luottamus ydinvoimaan sekä järjetön ydinvoiman ja siihen liittyvien kuvitelmien pelko. Mietinnössä tukeudutaan eurooppalaiseen ydinvoimaa koskevaan teknologiseen kehitykseen ja tietotaitoon. Nämä ovat todellakin arvostettavia etuja. Mietinnössä esitetään oikeutetusti kysymys Euroopan unionin kasvavasta riippuvuudesta energian alalla. Siinä osoitetaan, että ydinenergia, jonka osuus on keskimäärin 35 prosenttia Euroopan energiantarpeesta ja jopa 75 prosenttia Ranskan energiantarpeesta, vaikuttaa suuresti tämän riippuvuuden vähentämiseen. Siinä ei myöskään jätetä huomioimatta ympäristöön, turvallisuuteen ja ihmisten terveyteen liittyviä kysymyksiä.
Mitä tulee hyvin kiistanalaiseen kysymykseen radioaktiivisista jätteistä, mietinnössä esitetään tieteen ja tekniikan nopeaan kehitykseen liittyviä käytännön ehdotuksia, joiden avulla voidaan vähentää jätteiden radioaktiivisuutta tai hävittää jätteet, mahdollisesti transmutaatiota varten suunniteltujen hiukkaskiihdyttimien tai hyötöreaktorien avulla. Tämä edellyttää huomattavia investointeja, jotta radioaktiivisten jätteiden lopullisen ja tuleville sukupolville vaarattoman varastoinnin takaava ohjelma voidaan toteuttaa.
Samanaikaisesti mietinnössä tunnustetaan jäsenvaltioiden itsenäinen oikeus joko valita tai hylätä ydinvoima ja vakuutetaan voimakkaasti, että niiden valintaa on kunnioitettava. Omalta osaltani toivon, että edustajakokous hyväksyy tämän jokaisen jäsenvaltion valintaa kunnioittavan tasapainoon pyrkivän ehdotuksen. Tähän liittyen olen iloinen siitä, että valiokunta hylkäsi vihreiden ryhmän tekemät dogmaattiset muutokset, jotka perustuvat tieteellisiin ja lähinnä ideologisiin arvioihin. Euroopan yhtyneen vasemmistoryhmän ranskalaiset edustajat jatkavat näiden muutosten vastustamista täysistunnossa.
Komission asiakirja kuuluu samalla kertaa sekä sähkön vapauttamista koskevan direktiivin että yhteisen energiapolitiikan yhteyteen. Minusta tämä hanke, josta Soulierin mietinnössä ei puhuta riittävästi, on vaarallinen, sillä sen ensisijaisena tavoitteena on sopeuttaa energiamarkkinat vapaakaupan ja kilpailun periaatteille ja kiihdyttää siten kaupan vapauttamista ja sääntelyn poistamista. Taloudellisista, sosiaalisista ja alueellisista seurauksista ei kanneta huolta.
Kaikista näistä syistä johtuen vastustan sellaista yhteistä energiapolitiikkaa, joka on sekä pötyä että pysyvä uhka jäsenvaltioiden energiavalinnoille. Ehdotan siis yhteistyön, kansallisten politiikkojen yhteensovittelun ja tutkimuksen kehittämisen edistämistä. Energia ei ole muiden kaltainen kauppatavara. Se ei voi eikä saa noudattaa vapaan kilpailun periaatteita, jotka voivat kyseenalaistaa energiansaannin ja käyttäjien tasa-arvoisen kohtelun sekä kunkin maan energiavalinnat ja tarvittavan pitkän aikavälin näkemyksen, jonka avulla energiansaannin turvallisuus taataan ja energiariippuvuutta lievennetään. Tällaisin varauksin vahvistan tukevani energiavaliokunnan mietintöä.

Bloch von Blottnitz
Arvoisa puhemies, sanottakoon minua edeltäneelle puhujalle vain, että tarkistuksissamme ei ole kyse ideologiasta, vaan puhtaista, todistettavissa olevista tosiasioista. Voin ymmärtää sen, että se ei sovi hänelle ranskalaisena, mutta tosiasioita ei silti pitäisi sekoittaa.
Mitä tulee komission ydinvoimaohjelmaan, siinä korostuu 60-luvun ajattelutapa ja ympäristöajattelu, eikä se vastaa nykyistä tietouttamme, tarpeitamme tai sitä tosiasiaa, että puolessa jäsenvaltioista ei ole ollenkaan ydinenergiaa. Tarkasteltaessa asiaa lähemmin, huomataan jopa, että maat, joissa ydinenergiaa käytetään, eivät halua rakentaa ollenkaan uusia ydinvoimaloita, koska väestö ei halua sitä ja koska se on myös liian kallista. Jo nyt on edullisempaa olla rakentamatta ydinvoimalaa, koska 1000 megawatin reaktori maksaa viidestä kahdeksaan kertaa enemmän kuin moderni, perinteinen reaktori.
Komissio vaatii kuitenkin pitkän aikavälin järjestyspoliittisia ja taloudellisia reunaehtoja, jotka eivät ole mitään muuta kuin ohjeellisia tukiohjelmia, joita meillä oli jo vuosina 1972, 1976, 1984 ja 1990. Nyt siis laaditaan viidennen kerran tukiohjelma ydinteollisuudelle. Teidän paperinne myös suorastaan pursuaa virheitä ja puolitotuuksia. Siteeraan nyt sananmukaisesti väitettänne: " Ydinvoimalat on suunniteltu ja rakennettu siten, että ne sulkevat sisäänsä käytännöllisesti katsoen kaikki käytöstä aiheutuvat sivutuotteet onnettomuuksien sattuessa." Tämähän on täysin väärin, ja ihmettelen, miten Kanadan rannikolta voidaan sitten saada radioaktiivisia lukemia, jotka ovat peräisin Windscale-Sellafieldista. Lisäksi ihmettelen, miten on mahdollista, että La Haguen juomavesi on myrkyttynyt tritiumilla, ja miten on mahdollista, että nuklideja pääsee ympäristöön jo ydinvoimaloiden normaalikäytöstä?
Tällaista ei voida hyväksyä. Vaikka sanotte, että ydinvoimalan purkamisesta syntyvät kustannukset ovat 10-15 prosenttia rakennuskustannuksista, se on hölynpölyä. Ensinnäkin olemme purkaneet vain pieniä ydinvoimaloita - tähän mennessä kaksi - joiden toiminta-aika oli äärimmäisen lyhyt, nimittäin neljä-kuusi viikkoa. Nyt esimerkiksi Ranska lykkää purkamista 50 vuodella ja Englanti jopa 100 vuodella, enkä osaa sanoa, kuinka niiden kustannukset lasketaan.
Sitten te sanotte, että Euroopan ydinvoimaloiden jätteiden kuljetuksesta, käsittelystä ja varastoinnista huolehtimisessa ollaan edistytty. Se on kyllä aika paksua! Huolet ovat vain lisääntyneet. Ette kai te väitä, että jos työnnän jätteet yhteen halliin, se on osa jätehuoltoa. Se ei voi olla niistä huolehtimista. Ei ole varmuutta siitä, mitkä geologiset esteet ovat oikeita. Emme edes tiedä, mihin materiaaliin sen pakkaisimme, puhumattakaan ydinjätevarastojen pitkäaikaisturvallisuuden arvioinnista ja ehdoista.
Lopuksi haluaisin vielä sanoa, että meillä on maailmassa kaksi tuhatta tonnia plutoniumia ja uraania, jota voidaan käyttää aseisiin, mikä on paha asia. Komissio sanoo, että he haluavat jalostaa sen MOX-ydinpolttoaineeksi. Sanon vain, että tämä on myös roskaa, sillä suurin osa kevytvesireaktoreista ei sovi siihen. Ydinteollisuudella oli 40 vuotta aikaa todistaa, että se on puhdasta, turvallista ja edullista, ja että sen jätteiden kuljetus, käsittely ja varastointi on myös varmistettu. Näinä 40 vuotena se ei ole pystynyt tähän. Tämä tarkoittaa, että seurauksena voidaan ainoastaan todeta: Hävitetään tämä dinosaurustekniikka!

Weber
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen yllättynyt tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietinnön sisältämistä totuudenvastaisista ja perusteettomista väitteistä. Mainitsen niistä ainoataan kaksi. Johdanto-osan kappaleessa f sanotaan: " ottaa huomioon, että ympäristökysymystä ei voida erottaa ydinenergia-alan kehityksestä, ensinnäkin hiilidioksidipäästöjen vähentämisen osalta, johon kyseisellä alalla on vaikutusta" . Tämä ei yksinkertaisesti ole totta.
Useat, jo 1990-luvun alusta peräisin olevat tutkimukset osoittavat selvästi, että sähkön ja ydinsähkön tuotannon aiheuttamat hiilidioksidipäästöt lähentelevät 54 hiilidioksidigrammaa per sähkön kilowattitunti. Nämä päästöt ovat suurelta osin peräisin uraanimalmin rikastuttamisesta sekä louhinnasta. Tämä rikastuttaminen tapahtuu kuitenkin useimmissa maissa, joissa sitä tehdään, yhdessä fossiilisten energialähteiden kanssa. Päinvastoin kuin tässä mietinnössä väitetään, ydinvoimalat eivät itsessään tuota hiilidioksidia, vaan ydinvoiman kiertokulku tuottaa sitä. Mitä vaihtoehtoja meillä on? Esimerkiksi kaasukäyttöiset ja yhteisgeneraattorin avulla toimivat kaasuturbiinit aiheuttavat ainoastaan 33 hiilidioksidigramman päästöt per sähkön kilowattitunti ja on olemassa vieläkin parempia järjestelmiä.
Taloudelliselta kannalta katsoen ydinvoima-ala ei ole Tshernobylin onnettomuuden jälkeen ollut velvollinen ottamaan vakuutuksia, sillä yksikään vakuutuslaitos ei suostuisi vakuuttamaan tällaisia vaaroja.
Tämän vuoksi voin ainoastaan suositella kollegoilleni, että he äänestävät Bloch von Blottnitzin ehdottamien muutosten puolesta. Ydinvoimaloiden ja erityisesti Cattenomin voimalan ympäröimänä elävänä luxemburgilaisena en voi missään tapauksessa yhtyä Soulierin mielipiteeseen.

Kronberger
Arvoisa puhemies, ydintekniikoiden energiantuotantoon soveltamisen yhteydessä tarvitaan perusluonteista keskustelua. Häiriötilanteet, eli ydinreaktoreiden vuodot, ovat viime vuosina lisääntyneet eivätkä vähentyneet. Tämä on meille kaikille selvää. Jos kuljetuksia vastustetaan laajalti, kuten Saksan liittotasavallassa, niin myös kuljetukset täytyy huomioida kustannuslaskelmissa. Tämä on yksi syy lisää siihen, miksi ydinteollisuutta täytyy pohtia perusteellisesti.
Se on varmasti satua, että emme tulisi toimeen ilman sitä. Mietinnössä sanotaan myös, ettei ydinenergiaa, joka on tieteellinen ja taloudellinen tosiasia, voida hylätä. Ydinenergia on pikemminkin jatkuva uhka, joka vaikuttaa nykyisiä sukupolvia pidemmälle. Mielestäni se on myös demokraattispoliittinen ongelma. Jonkin ajan kuluttua Ruotsi luopuu ydinenergiasta. Sitten ne maat, joihin kuuluu myös minun maani, Itävalta, ovat enemmistö. Kyse on myös demokraattisista päätöksistä, siitä, että harkitaan, kuinka siitä voidaan luopua.
Erityisen epäasianmukaista on ydinenergian pitäminen ympäristötekniikkana, sillä tosiasiassa siitä jää jäljelle säteilevää ainetta tuhansiksi vuosiksi. Kuka uskaltaa ottaa siitä vastuun näin pitkällä ajanjaksolla? Ja sitten väite, jonka pitäisi olla tieteellisesti todistettu, nimittäin että ydinpolttoaine voidaan pitää kiertokulussa. Luulen, ettei tätä varmaankaan usko enää kukaan täällä.

Desama
Arvoisa puhemies, kukaan parlamentissamme ei ylläty kuullessaan, että tuen voimakkaasti Soulierin mietintöä. En ainoastaan sen vuoksi, että kyseessä on puolueeton mietintö, vaan myös siksi, että se on maltillinen mietintö. Ei voi tietenkään toivoa, että tästä mietinnöstä keskusteltaisiin täysin tyynesti, mutta kuitenkin... Luulen, että tämä mietintö ja puolueryhmissä sekä tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevässä valiokunnassa käyty keskustelu saavat meidät lopulta ymmärtämään, että näkökohdat eivät enää ole niin vastakkaisia kuin jokin aika sitten vaikutti.
Weberin näennäisen tieteellisten väitteiden lisäksi haluaisin kuitenkin muistuttaa kahdesta olennaisen tärkeästä seikasta. Ensimmäinen seikka on se, että ydinvoimalla on ollut merkittävä ja määräävä asema kaikkien Euroopan maiden taloudellisessa kehityksessä toista maailmansotaa seuranneina vuosina. Näin on ollut jopa niissä maissa, jotka nyt hylkäävät tai haluavat hylätä ydinvoiman. Toinen huomio on se, että ydinvoiman hylkääminen on yleisesti ottaen ainoastaan pitkällä aikavälillä kelvollinen vaihtoehto ja että on luonnollisesti olemassa todellisia vaihtoehtoja. Mitä nämä vaihtoehdot ovat? Ne ovat luonnollisesti uusiutuvia energialähteitä.
Kuten kaikki tässä toimielimessä, myös minä kannatan uusiutuvien energialähteiden kehittämistä. Olkaamme kuitenkin realistisia. Parhaimmillaan ne voivat taata enintään 10-15 prosenttia energiantarpeesta. Kyseessä ei siis ole todellinen vaihtoehto. Tällä hetkellä kaikki korostavat esimerkiksi kaasun tarjoamia mahdollisuuksia. Mutta mitä tapahtuu, jos kaasun kysyntä moninkertaistuu? Ensinnäkin tulemme riippuvaisemmiksi maista, jotka eivät lievästi sanottuna ole demokraattisesti vakaita. Toiseksi kuten kysynnän ja tarjonnan lain perusteella on ymmärrettävissä, luomme tilanteen, jossa kaasun hinta nousee huomattavasti. Tästä johtuen kyseessä on tekijä, joka energian alalla vaikuttaa olennaisesti taloudellisen kasvun, ja siten työpaikkojen luomisen heikentymiseen ja hidastumiseen.
Monipuolisuus on kultainen sääntö energian alalla. Tällä alalla ei voida tehdä ensisijaisesti ideologisia valintoja tyyliin, jos ei kaikki ole ydinvoimaa, niin ei sitten mikään. Ydinvoimalla on, halusimmepa sitä tai emme, tärkeä asema maissamme, mutta ennen kaikkea muualla maailmassa ja kehitysmaissa.
On ehkä tullut aika muistaa, kuten Soulierin mietinnössä ja joissakin tämän suuntaisissa muutoksissa korostetaan, että Euroopan yhteisössä on sovittu kahdesta velvollisuudesta yleisen mielipiteen suhteen. Meidän ei tarvitse ryhtyä ideologiseen keskusteluun ydinvoiman puolesta tai sitä vastaan, vaan meidän on ensinnäkin luotava tarvittavat keinot, joilla taataan ydinenergiaan liittyvien toimien turvallisuus ja toiseksi ratkaistava vakava ydinjätteiden käsittelyn ongelma. Tämä on todellakin meidän tehtävämme.

Estevan Bolea
Arvoisa puhemies, haluan myös onnitella Soulieria, joka on pystynyt laatimaan puolueettoman ja tasapainoisen mietinnön tästä vaikeasta ja tunteita kuohuttavasta aiheesta.
Haluan viitata komission ydinteollisuutta koskevaan tiedonannon aiheeseen: ydinvoimaloita eivät hyödynnä ainoastaan sähkölaitokset vaan myös Euroopalle niin tärkeä työtä ja työpaikkoja synnyttävä ala: investointihyödykkeet, laitteistot, palvelut, insinööritekniikka.
Maailmassa on kehitteillä useita uusia ydinvoimalahankkeita Iranissa, Turkissa, Brasiliassa, Koreassa, Kiinassa. Ja me tarvitsemme työtä. Ja tässä viittaan korkeaan teknologiaan.
Hyvät läsnäolijat, ydinteollisuuden ansiosta teollisuutemme ovat pystyneet kehittämään huimasti teknologiaansa. Kiinalla on tällä hetkellä 2 100 megawattia ydinvoimaa ja vuoden 2020 tavoite on 20 000 megawattia.
Uskon että maat, kuten Portugali, Italia ja muut, joilla ei ole ydinvoimaloita, voivat viedä laitteita ja niillä voi siten olla hyvin merkittävä asema - ja me tarvitsemme nimenomaan tätä, arvoisa komissaari.
Pyydän Teitä tekemään kaiken mahdollisen voimaloiden investointihyödykkeiden, palvelujen ja insinööritekniikan viennin edistämiseksi.
Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevässä valiokunnassa ja vielä enemmän ympäristö, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnassa keskustellaan jatkuvasti kaikkien kustannusten sisäistämisestä. Kukaan ei kuitenkaan halua tuoda julki sitä, että ydinenergian kohdalla tehdään jo näin. Se on ainoa energia, ainoa kilowattitunnein mitattavissa oleva energia, jossa kuluttajina maksaessamme tämän kilowattitunnin, maksamme myös nykyisten ja tulevien voimaloiden jätteidenkäsittelyn ja voimaloiden purkamisen, kun ne vanhentuneina on suljettava. Toivoisin, että myös muut sektorit, kemiansektori, elintarvikesektori, hiilivoimalat, kaasuvoimalat, hoitaisivat osan velvollisuuksistaan. Tarkoituksenamme ei ole pitää ideologista puolustuspuhetta - kuten Desama on asian hyvin ilmaissut - puolesta ja vastaan siitä, onko ydinenergia täydentävää energiaa. Haluaisin kuitenkin sanoa, että se on oma teknologiansa, ja pyydämme jäsenvaltioita ja komissaaria lisäämään tätä teknologiaa, jotta voimme luoda työpaikkoja ja edistää vientiä.

Pompidou
Arvoisa puhemies, haluan onnitella André Soulieria hänen erinomaisesta mietinnöstään. Vaikka jotkut haluavatkin vielä tehdä ydinvoiman siviilikäytöstä kaiken pahan alun, ei pidä unohtaa, että ydinvoiman osuus on yli kolmannes useiden Euroopan maiden energiantarpeesta. Lisäksi se luo ammattitaitoa vaativia työpaikkoja ja lopuksi ja ennen kaikkea on syytä mainita, että ydinvoiman käyttö vaikuttaa hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen. Emme kuitenkaan kannata ydinvoimaa varauksettomasti ja sokean tyytyväisinä. Nyt on todella tärkeää huolehtia ydinvoimaloiden turvallisuuden säilyttämisestä sekä parantaa jätteiden käsittelyä. Euroopan unionin ydinteollisuus on nyt saavuttanut kypsyytensä, ydinpolttoaineen koko kiertokulun hallinta, samoin kuin ihanteellinen riskinhallinta, on taattu. Näin ei ole asian laita idässä. Lopuksi ei pidä unohtaa, että esittelijämme käsittelee syvällisesti olemassaolevien ydinvoimaloiden vanhenemiseen liittyvää ongelmaa viimeisimmän, useiden vuosien aikana toteutetun tutkimuksen ansiosta saavutetun teknologisen kehityksen valossa. Vältymme siten yllätyksiltä silloin, kun meitä kehotetaan uudistamaan olemassaolevia ydinvoimaloita.
Tutkimusta on jatkettava jätteiden radioaktiivisuuden vähentämiseksi ja jätteiden hävittämiseksi. Meidän on kiinnitettävä huomiota sellaisiin hankkeisiin, kuten Carlo Rubian kehittämät reaktorit, joiden suhteen tiedän komission ryhtyneen toimiin. Meidän on tehtävä kaikkemme, jotta jätteiden vähentämiseen ja jäännösjätteiden varastointiin liittyvää politiikkaa voidaan jatkaa energiaa koskevan riippumattomuutemme turvaamiseksi ja säilyttämiseksi. Vaikka turvallisuus ja hallinta polttoaineen kiertokulun lopussa saavuttaakin tyydyttävän tason Euroopan unionin maissa, niitä on parannettava Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä IVY-maissa. Tähän pääsemiseksi on jatkettava jo käynnistettyjä pyrkimyksiä ja tuettava kollegamme Soulierin merkittävää mietintöä.

Frischenschlager
Arvoisa puhemies, valitettavasti en voi onnitella esittelijä Soulieria. Pidän mietintöä peruskohdiltaan kaunisteltuna ja lisäksi ristiriitaisena. Mielestäni on suorastaan sietämätöntä, että perusteluissa on lause: " Ydinvoiman taloudellinen tehokkuus on jo todistettu." Kuitenkin on oltava samaa mieltä mietinnön kanssa siitä, että keskeisiä ongelmia, kuten kustannukset, laitosten lakkauttaminen ja varastointi, ei ole vielä ratkaistu.
Toiseksi on huomioitava, että Itä-Euroopan kysymystä käsiteltiin juuri. Siitä tulee vielä vaikea kysymys jäsenyysneuvotteluissa. Kuinka tämä ongelma ratkaistaan myös kustannusten kannalta? Tämä kysymys on täysin avoin. Ja kolmanneksi, kohdassa 17 puhutaan tasapainoisista tutkimusinvestoinneista. Tarvitaan juuri jotain päinvastaista. Tarvitaan epätasapainoista tutkimuspolitiikkaa, joka edistää tutkimuksen siirtymistä uusiutuvien, vaihtoehtoisten energiamuotojen suuntaan.
Neljänneksi mietinnössä puhutaan siitä, että vientipolitiikan yhteydessä pitäisi tiedottaa tasapainoisesti eduista ja haitoista. On paljon tärkeämpää, että näissä maissa kokeillaan vaihtoehtoisia energiamuotoja. Kaikista näistä asioista johtuen hylkään tämän mietinnön aivan ehdottomasti ja tuen kaikkia tarkistuksia, jotka noudattavat ydinenergiasta pois siirtymisen linjaa.

Pradier
Arvoisa puhemies, käymme jälleen kerran keskustelua ydinvoiman siviilikäytöstä. Eräs vaikeuksista on säilyttää tämä keskustelu tyynenä ja välttää yksinkertaistuksia, joiden vuoksi jo pelkkä sana Tshernobyl riittää keskustelun lopettamiseksi. Asia koskee meitä kaikkia, niin meitä kuin naapureitammekin.
Kuten monet ryhmäni jäsenistä, sanomme siis " kyllä" ydinvoimalle, mutta mihin hintaan? Hintana ovat jatkuva ja syvällinen jätteiden käsittelyn tutkimus, joka on ennustettavissa oleva tulevaisuuden ongelma niin kauan, kunnes hallitsemme täysin fuusion ja niin kauan kuin jatkamme ydinfissiota. Hintana on myös kuljetusturvallisuuteen sekä laitosten turvallisuuteen kiinnitettävä erityisen suuri huomio, jonka on säilyttävä jokapäiväisenä huolenaiheenamme ilman rutinoitumista. Lisäksi hintana on sopimustemme uudelleenmuotoilu, jotta parlamentista tulee asiaan osallistuva osapuoli ja jotta toiminta on ehdottoman avointa.
Näin ollen on ymmärrettävä se, että ydinenergia on vielä nykyisin fossiilisten energialähteiden ainoa vaihtoehto, sillä ne ovat saastuttavia ja jakautuvat epätasaisesti maapallolle. Lisäksi on ymmärrettävä, että ydinenergia on asia, joka sellaisenaan ylittää ideologiat. On ymmärrettävä, että tärkeitä osatekijöitä ovat ainoastaan valppaus sekä maltillisuus, joka tarkoittaa, että on palattava hyötöreaktorin virheiden kaltaisiin menneisyyden virheisiin.

Linkohr
Arvoisa puhemies, se ei ole täällä mikään salaisuus, että oma puolueeni, Saksan sosiaalidemokraattinen puolue, vastustaa ydinenergiaa. Kollegojen kesken ei ole myöskään salaisuus, että vannoutuneena sosiaalidemokraattina olen henkilökohtaisesti eri mieltä. Siksi haluaisin onnitella esittelijää sydämellisesti. Olisin laatinut mietinnön samantapaisesti.
Weberille haluaisin sanoa, että jos olisi todellakin niin, että ydinenergialla ei säästettäisi hiilidioksidia, niin voisiko hän sitten selittää minulle, miksi Ranskassa tuotetaan seitsemän tonnia hiilidioksidia asukasta kohden vuodessa ja Tanskassa, jossa ei käytetä ydinenergiaa, 11 tonnia asukasta kohden. Nämä ovat laskelmia, jotka todellisuus osoittaa todeksi.
Mutta nyt itse asiaan. Mikä meidän asemamme täällä sitten oikeastaan on? Emme rakenna ydinvoimaloita. Täällä ei päätetä, rakennetaanko jonnekin tai minne rakennetaan ydinvoimala. Mutta me olemme vastuussa rajat ylittävien vahinkojen pitämisestä mahdollisimman vähäisinä - myös muuten muilla aloilla, ei vain ydinenergia-alalla. Siksi tehtävämme on huolehtia turvallisuudesta ja siksi on myös järkevää asettaa käyttöön varoja tutkimusta varten. Varoja tarvitsevat myös ne, jotka luopuvat ydinenergiasta. Eikä muuten vain meidän, vaan koko maailman on oltava mukana ja tarjottava teknologiaa käyttöön, jotta riskejä voidaan pienentää.
Ja nyt jotain itse tekniikoista. Usein saa sen mielikuvan, että ydinenergia olisi kuin eilisen tekniikkaa. Tämä on aivan järjetöntä. Ei ole muuten koskaan ollut olemassa tekniikkaa, joka olisi loppunut joskus. Kaikkia tekniikoita kehitetään eteenpäin. Myös ydinenergia ja ydintutkimus kehittyvät eteenpäin. Tutkimus on muuten ilmaista, se on säädetty jopa meillä Saksassa perustuslailla. Se kehittyy ja se kehittyy myös maailmanlaajuisesti. Siitä on jo olemassa joitain esimerkkejä.
Kysymys, joka meillä on vastattavanamme, kuuluu: Haluammeko pitää tietomme omana tietonamme, ikään kuin tuhota sen? Vai haluammeko tarjota tietoamme käyttöön niin, että muut, jotka ilmoittavat itsenäisinä valtioina olevansa valmiita sijoittamaan tähän sektoriin, voivat tehdä sen ainakin turvallisesti. Myös ydinvarustelu on asia, johon meidän olisi sitouduttava. Meidän olisi sitouduttava varastojen tuhoamiseen, ei uusien rakentamiseen. Myös tästä meillä on valtava määrä tietoa Euroopan unionissa. Ei, mielestäni meidän ei todellakaan tulisi sulkea tässä asiassa silmiämme todellisuudelta, vaan pyrkiä vähentämään riskejä ydintekniikan ja myös muiden tekniikkojen alalla.

Vaz da Silva
Arvoisa puhemies, Portugalilaiset äänestivät ei ydinvoimalle vuonna 1985 kun neljän ydinvoimalan rakentamista oli suunniteltu jo pitkälle. Portugalilaiset äänestivät ei ympäristösyistä, mutta nimenomaan taloudellisista syistä. Nyt kun kaksitoista vuotta on kulunut ja erilaisia " Tshernobylejä" on tapahtunut, todellisuus on antanut perusteluja portugalilaisten valinnalle.
Nykyään seitsemän Euroopan maata on osoittanut vastustavansa ydinvoimaa. Myöskään muissa maissa ei olla rakentamassa yhtäkään uutta ydinvoimalaa, Ruotsissa on aikomus alkaa purkaa ydinvoimaloita ennen vuotta 2001, ja Espanjassa on päätetty lopettaa ydinvoimalaprojektit. Miksi? Koska ydinvoiman kustannukset ovat korkeita ympäristön, kansanterveyden ja myös kansallisten talousarvioiden kannalta. Väite ydinvoiman halvoista kustannuksista on vilpillinen, koska siinä ei oteta huomioon sijoituskustannuksien mukaan vastuuta ihmisistä katastrofitapauksissa eikä myöskään kiinteiden jätteiden varastointikustannuksia eikä käytöstä poistettujen voimaloiden purkukustannuksia, onhan voimaloiden elinikä korkeintaan 40 vuotta. Eikä kukaan ole vielä uskaltanut purkaa voimalaa, koska se on niin vaikeaa.
Olen samaa mieltä esittelijä Soulier'n kanssa kun, hän kannustaa heti tekemään listan käytössä olevista ydinvoimaloista ja olemassaolevista ydinjätteistä. Vaadin kuitenkin, että unionin energiapolitiikassa selvästi keskipitkän ajan ydinvoiman käytön lopettamista. Joskin ymmärrän André Soulier'n puolustamaa päämäärää, että maiden pitäisi voida valita itse energialähteensä, tavoite on koko Euroopan unionin, eli tarkoitan, että unioni voi vain kannustaa ohjelmia, jotka tukevat uusiutuvia energialähteitä ja tehokaita energiamuotoja. Tämä on keskeinen kysymys ja poliittinen kysymys. Kannatan perussopimukseen lisättävää lukua energiasta mutta vain tästä näkökannasta ja muuttaen sen laillista perustaa tukeutumalla sitä 189 c artiklaan, joka ottaa huomioon parlamentin päätöksen ja neuvoston enemmistön. Portugali puolustaa Stockmannin mietinnössä kannatettavaa energiapolitiikkaa, jota myös komission vihreä kirja tukee.
Arvoisa puhemies ja hyvät jäsenet, tiedän, että tämä näkökohta ei täsmää koko poliittisen ryhmäni kannan kanssa. Kunnioitan heidän näkemystään, mutta en jaa sitä heidän kanssaan. Vakuutan, että tämä on ainoa näkökanta, jossa on kyse muistakin kuin lyhyen aikavälin eduista. Tämä on se kanta, jota meidän täytyy poliitikkoina puolustaa.

Kaklamanis
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, esitän vain oman näkemykseni, se ei edusta ryhmäni kantaa.
En voi onnitella herra Soulieria hänen esittämänsä mietinnön sisällöstä. Hänen mietintönsä on rohkaisu käyttämään ydinvoimaa. Ja vaikka voidaankin hyväksyä se, että Euroopan yhteisön maissa on olemassa riittäviä ympäristö- ja turvamääräyksiä, tässä mietinnössä ei mainita lainkaan kolmansia maita tai maita, jotka ovat yhteydessä Euroopan unionin kanssa.
Arvoisa komission jäsen, mainitsen kaksi esimerkkiä, jotka huolestuttavat minua. Vastatessaan esittämääni kysymykseen Kozloduin 1 reaktorin toiminnan aloittamisesta uudelleen komission jäsen, herra Van den Broek sanoi, että - minulla on tässä vastaus - " komissio valitti Bulgarian hallitukselle sitä, että 1 reaktori otettiin uudelleen käyttöön suorittamatta ensin tarvittavia korjaustöitä." Muutama päivä sitten saitte kaikki lukea sanomalehdistä 1 reaktorissa tapahtuneesta viasta. Tiedonantoja kyllä annettiin siitä, että vuotoja ei tapahtunut, mutta en tiedä, mitä tapahtuu huomenna.
Toinen esimerkki: Vastatessaan jälleen kysymykseeni ydinvoimalasta, jota Turkki rakentaa Akujun alueelle, joka on erityisen altista maanjäristyksille, hän kertoi, että " tämä projekti ei voi edetä, koska Turkin vastaava ministeriö - näin hän sanoo - ei ole vielä suorittanut tutkimuksia ympäristön rakenteesta ". Silti voimala on rakenteilla, kuten luin kanadalaisesta sanomalehdestä - koska sitä rakentaa kanadalainen yhtiö - ja siihen tulee sellainen reaktori, joka mahdollistaa sen, että ydinjätteitä voidaan käyttää ydinaseiden valmistukseen.
Herra komission jäsen, mitä meidän on tehtävä näille asioille? Miksi ette ollenkaan viittaa näihin tapauksiin, herra Soulier? Ydinenergia on aikapommi, joka räjähtäessään ei rajoitu ainoastaan sitä käyttäneen maan omiin sisäisiin alueisiin. Se levittäytyy . Koska siis Bulgaria ja Turkki ovat Euroopassa, mitä sitten teemme, herra Soulier?

Lange
Arvoisa komission jäsen, kun olin lukenut komission asiakirjan ja myös Soulierin mietinnön, ajattelin, että siinä on väärä otsikko. Sen olisi pitänyt olla " Pelastakaa säteilevät dinosaurukset sukupuuttoon kuolemiselta" . Sitä katsoessa huomaa, että siinä on aivan väärä lähtökohta Euroopan energiahuollon tarkastelulle. Siinä lähdetään siitä olettamuksesta, että kaikki kansalaiset vaatisivat sähköä ja energiaa ydinvoimasta. Tämähän on aivan väärä päätelmä! Kansalaiset haluavat lämpimän kodin ja valoa, ja teollisuus haluaa kyetä tuottamaan tehokkaasti. Siksi täytyykin päättää, mikä energianlähde voidaan ottaa tehokkaimmin ja ympäristöystävällisimmin käyttöön. Jos tehdään juuri näin, tullaan siihen tulokseen, että energian säästäminen, eli energian tehokas käyttö, on olennainen voimavara näiden tarpeiden tyydyttämisessä. Tullaan siihen tulokseen, että kaasuvoimalat ovat halvempia kuin ydinvoimalat. Tiedetään, kuinka lämmön ja voiman yhdistettyä tuotantoa sekä uudistuvien energialähteiden voimavaraa voidaan hyödyntää. Näin kansalaisten tarpeet voidaan tyydyttää paljon paremmin kuin, jos käytetään tätä vanhaa ydinvoimatekniikkaa.
Tiedämme myös, että mietinnössä kätketään tähän asiaan liittyviä ongelmia, joita ovat esim. tukien rahoittaminen julkisista varoista ja näennäisesti normaalisti toimivista ydinvoimaloista mahdollisesti aiheutuva vaara. Tässä voin opastaa Krümeliä meillä Saksassa: on olemassa se riski, että säteily aiheuttaa leukemiaa. Sitten on tietysti olemassa ydinjätteiden kuljetuksen, käsittelyn ja varastoinnin ratkaisematon kysymys. Tämä ei siis kaiken kaikkiaan ole objektiivinen esitys. En pysty myöskään näkemään viennin oljenkortta. On kyllä idealistista kuvitella, että on olemassa kansoja, jotka päättävät täysin vapaasti ydinvoiman tai jonkun muun energiamuodon välillä.
Tässä on hyvin pitkälti kyse rahasta. On olemassa mahtavia teollisuusyrityksiä, jotka nimittäin nimenomaan haluavat, että ydinvoimaloita rakennetaan. Emmehän me tarjoa heille vapaaehtoisesti tietouttamme. Se on todellakin idealistinen kuvitelma. Ei, jos me asetamme eurooppalaista rahaa tämän alan käyttöön, silloin kyse voi olla vain kahdesta asiasta: voimaloiden jäljelle jäävän toiminta-ajan tai järkevän ydinjätehuollon turvaamisesta. Tätä kantaa edustavat muuten myös Saksan sosiaalidemokraatit erittäin vannoutuneesti.
Meidän pitäisi vapauttaa itsemme siitä yksittäisten ydinvoimaloiden rakentajien ja energiantuottajien asettamasta paineesta, että meidän olisi välttämättä jatkettava tämän vanhan tekniikan käyttämistä. Rajoittukaamme hoitamaan molempia jäljelle jääviä tehtäviä. Älkäämme antako näille vanhoille, säteileville dinosauruksille tulevaisuutta! Tulevaisuutta on myös ilman dinosauruksia!

Flemming
Arvoisa puhemies, Itävallan kansanäänestyksen tuloksena oli ydinenergian käytön vastustaminen, ja se on tärkein tehtävä, jonka poliitikko voi saada.
Nykyään ei ole olemassa yhtään ydinvoimalaa, jossa suurimman mahdollisen ydinonnettomuuden riski olisi poissuljettu. Jokainen Euroopan ydinvoimala koskee siis meitä kaikkia. Kysymystä ydinjätteestä, josta lähtee tuhansia vuosia erittäin vaarallista säteilyä, ei ole ratkaistu laisinkaan. Mutta me vain tuotamme iloisesti edelleen. Olemme kummallinen, epäinhimillinen ja moraaliton sukupolvi. Jotta tätä ei tulkittaisi väärin, sanon, että ydinenergia on ihmiskunnalle ehkä hyvin suuri mahdollisuus. Meidän on kuitenkin vielä sijoitettava tutkimukseen erittäin paljon rahaa ja myös aikaa. Olisi vastuutonta, jos emme haluaisi kehittää tätä nuorta tekniikkaa eteenpäin, mutta aivan yhtä lyhytkatseista olisi olla sijoittamatta aivan yhtä paljon rahaa ja älyä uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen. Meidän on tehtävä molemmat.
Nykyään jokaiselle uudelle ydinvoimalalle ja jokaiselle niitä kannattavalle mietinnölle sanotaan kuitenkin tiukasti " Ei" . Vastustamme kuitenkin myös sitä, että Euratom-sopimuksessa määritellyistä tukikohteista, esim. tutkimuksen alalla, mutta myös niissä tapauksissa, kun on kyse turvallisuusnormeista, luovuttaisiin erittelemättä.
Ihmiset ovat aina katsoneet rohkeasti tulevaisuuteen, joskus erittäin hirvittävän menneisyyden kautta. Ajatelkaamme Tshernobyliä. Meidän on kannettava vastuu siitä tänään, täällä, nykyhetkessä. Meidän on äänestettävä tänään parhaan kykymme mukaan ja hyvin omatunnoin.

Bloch von Blottnitz
Arvoisa komission jäsen, sallinette minun kysyä: Enkö ole oikeassa siinä, että yhteisön toimintaohjelma ydinjätteiden kuljetuksesta, käsittelystä ja varastoinnista ei ole edistystä ydinjätteistä huolehtimisessa? Meidän on kyllä sanottava, että teidän täytyy myöntää minun olevan tässä oikeassa! Haluaisin tietää, kuinka te määrittelisitte tämän edistysaskeleeksi.

Plooij-van Gorsel
Arvoisa komission jäsen, unohditte vastata kysymykseeni ilmakuljetusten turvallisuudesta, siis lentokoneilla tapahtuvista kuljetuksista. Haluaisin mielelläni vastauksen. Toiseksi, mikäli ydinteknologian tutkimusta tehdään ja tuetaan viidennen puiteohjelman puitteissa, eikö ole puhe ydinvoiman tukemisesta ja eikö se häiritse yhtenäismarkkinoita?

Papoutsis
Arvoisa puhemies, viittasin pääasiassa edistykseen, jota Euroopan ydinteollisuus on saavuttanut paremmassa kaikenlaisten radioaktiivisten jätteiden jatkokäsittelyssä. Minun on myös sanottava, että se ei ole tapahtunut sattumalta. Siihen on vaikuttanut poliittinen painostus, Euroopan tasolla käydyt keskustelut, kansalaisten huolenilmaisut ja tietenkin hallitusten ja yhteisön toimielinten antamat sitoumukset. Yhteisön toimintaohjelma auttaa edistystä tämän asian suhteen. Sanoisin, että meidän kaikkien on oltava yksimielisiä siitä, että ydinteollisuuden, koska se kerran toimii eikä kukaan voi väittää, että sen täytyisi lakata toimimasta, on kehitettävä paremmat keinot radioaktiivisten jätteiden jatkokäsittelyyn, pakkaukseen ja myös niiden hävittämiseen, jotta se saisi jatkaa toimintaansa.
Ydinaineiden turvallisen kuljettamisen suhteen minun on täällä sanottava, että kaikki kansainväliset järjestöt mukaan luettuna Euroopan komission viranomaiset tekevät kaikkensa saavuttaakseen parhaimmat ehdot turvalliselle kuljetukselle. Lisäksi meidän velvollisuutemme on poistaa laiton ydinaineiden kaupustelu. Euroopan komissio toimii menestyksekkäästi tässä asiassa viimeisten kuukausien antamien selkeiden kokemusten perusteella.
Lentokuljetusta koskevasta direktiivistä voin sanoa, että se on kysymys, jota käsittelevät muut Euroopan komission toimielimet, eivät ne, jotka kuuluvat minun vastuualueeseeni. Siksi en ole tällä hetkellä perehtynyt asiaan voidakseni vastata teille.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 12.00.

Uusiutuvat energialähteet
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Rothen tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0168/97) komission vihreästä kirjasta: " Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategia" (KOM(96)0576 - C4-0623/96).

Rothe
Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet ja arvoisa komission jäsen Papoutsis, kun käymme keskustelua vihreästä kirjasta, joka käsittelee uusiutuvia energialähteitä koskevaa yhteisön strategiaa, olemme mielestäni Euroopan energiapolitiikan keskipisteessä. Lisäksi tämä tämänpäiväinen keskustelu liittyy mielestäni erityisen ihanteellisesti juuri käymäämme keskusteluun.
Euroopan parlamentti on toistuvasti korostanut uusiutuvien energialähteiden merkitystä yhteisön energiapolitiikalle. Viimeksi sitä korostettiin viime vuoden heinäkuussa Mombaurin mietinnön päätöslauselmassa uusiutuvien energialähteiden toimintasuunnitelmasta sekä komission valkoisessa kirjassa " Euroopan unionin energiapolitiikka" 14. marraskuuta 1996. Siksi mielestäni on myös erityisen hyvä, että komissiokin on tunnustanut tämän tarpeen ja ottanut käsiteltävänä olevaan vihreään kirjaan yhteisön strategiasta mukaan ehdotuksia parlamentin aloitteesta.
Olen komission kanssa ehdottoman samaa mieltä siitä, että silloiset painopisteet energiamuotojen valinnassa ovat ristiriidassa pitkän aikavälin kestävän kehityksen vaatimusten kanssa. Komissio esittää tässä vihreässä kirjassa erittäin hyvän analyysin tilanteesta, vaikkakin minun on myönnettävä, että olisin toivonut, että strategian todellista, vahvistettua uusiutuvien energioiden markkinaläpilyöntiä koskevat pääpiirteet olisivat olleet muotoiltu selkeämmin. Mutta näin panemme kaiken toivomme ja odotuksemme peräänkuulutettuun valkoiseen kirjaan.
Uusiutuvan energian osuus Euroopan unionin energiankulutuksesta on tällä hetkellä vain noin kuusi prosenttia. Se tarkoittaa vain yhden prosentin kasvua vuodesta 1990. Meillä on jäsenvaltioita, joiden energiantarpeen tyydyttäminen uusiutuvilla energioilla lähentelee 30 prosenttia ja toisilla se on alle prosentti, vaikka kaikilla on samat mahdollisuudet. Jos me nyt asetamme tässä mietinnössä tavoitteeksi sen, että vuoteen 2010 mennessä vähintään 15 prosenttia energiantarpeesta tyydytetään uusiutuvilla energiavaroilla, se on kuitenkin paljon vähemmän kuin olisi teknisesti mahdollista. Silti se on haaste Euroopan unionille, jos nimittäin tarkastellaan viime vuosien pysähtynyttä kehitystä. Ei myöskään riitä, että tämä tavoite asetetaan koko Euroopan unionille. Odotamme valkoisen kirjan mukaisesti energialajien erottelua ja tavoitteiden muotoilemista yksittäisille maille. Tavoitteet muotoillaan sen mukaisesti, mitä niiden on mahdollista toteuttaa, mikä mitataan siitä, mitä on jo toteutettu.
Ei ole vain välttämätöntä asettaa näitä energiapoliittisia vaatimuksia. Ei, kyse on myös ja erityisesti siitä, että otetaan se valtava mahdollisuus todesta, joka Euroopan energiapolitiikalla on. Sillä on mahdollisuus sovittaa luonnonsuojelu, turvallinen ydinjätteiden kuljetus, käsittely ja varastointi sekä kestävyys yhteen sopusointuisen teollisuuspolitiikan kanssa. Arvoisa komission jäsen, haluaisin onnitella teitä vielä kerran siitä, että te olette vastuussa olevana komission jäsenenä ottanut tällä vihreällä kirjalla todellisen edistysaskeleen. Juuri siinä esitetyn selkeän puutteita ja välttämättömyyksiä koskevan analyysin perusteella me odotamme nyt valkoista kirjaa, joka vastaisi aivan yhtä selkeästi tähän analyysiin. Odotamme esitystä toimenpidekokonaisuudesta rahoitus- ja aikataulusuunnitelmineen.
Jotta uusiutuville energioille pystyttäisiin antamaan todellinen mahdollisuus läpilyöntiin markkinoilla, tarvitaan uusia eurooppalaisen, kansallisen ja alueellisen tason lainsäädännöllisiä, rahoituksellisia ja liitännäistoimenpiteitä.
Järjestyspoliittisista toimenpiteistä sen verran, että niin kauan kun ydinvoimasta, hiilestä tai öljystä peräisin olevan energian hinnassa ei laisinkaan huomioida sosiaalisia tai ekologisia kustannuksia, auringosta, tuulesta ja biomassasta saatavalla energialla on kilpailuvaikeuksia. Siksi täytyisi pikimmiten ottaa käyttöön eurooppalainen energiavero, joka vapauttaisi uusiutuvat energiat verosta. Välimuotona voisi ajatella Euroopan uusiutuvien energioiden tukirahastoa, joka perustuisi raakaöljyveron ja sähkön hinnan korotukseen.
Direktiivissä sähkön sisämarkkinoiden vapauttamisesta säädetään tosin luvanvaraisuus, mutta tämä keino on niin kauan voimaton, kunnes sitä täydentävät jakelu- ja korvausvelvoitteet. Siksi mietinnössä vaaditaan eurooppalaista sähkönjakeludirektiiviä, joka sisältäisi riittävän korvausjärjestelmän. Jotta kilpailuehtoihin voitaisiin vastata, olisi vertailtava yhteensovittamismekanismeja. Muita välttämättömiä lainsäädännöllisiä toimenpiteitä näemme myös aurinkoenergialaitosten alalla ja energian säästämisen alalla.
Mutta nyt tukitoimenpiteisiin. Ensinnäkin ALTENER II on nyt todellakin hyväksyttävä nopeasti ja sen varoja on lisättävä. Toiseksi vaadimme valkoiseen kirjaan suunnitelman uudesta yhteisön ohjelmasta, jota olisi muutettava asianmukaisilla jäsenvaltiokohtaisilla toimenpiteillä. Niihin voisivat kuulua esimerkiksi miljoona kattoa ja julkisivua, 15 000 megawattia mereltä ja vuoristosta saatavaa tuulivoimaa sekä miljoona megawattia biomassaa. Tällainen ohjelma voi auttaa toteuttamaan sähkön sisämarkkinat Euroopan unionissa ja avata samalla viennille suuret mahdollisuudet.
Kun Japani ja USA ovat erittäin aktiivisia tällä alalla, me nukumme edelleen prinsessa Ruususen unta. Mutta ensiksikään meitä ei ole tulossa prinssi herättämään, ja toiseksi liian myöhään herääminen voisi karistaa harhaluulot erittäin pian. Meidän olisi aktivoitava koko eurooppalainen järki. Kiireellinen pyyntöni komissiolle kuuluu: esittäkää meille suunnitelma todellisesta vientistrategiasta. Onhan tuhat kertaa parempi ottaa hyviä ideoita amerikkalaisilta tai japanilaisilta kuin joutua tilanteeseen, jossa kyseisiä energiatekniikoita voidaan enää vain ostaa niiltä. Erityisesti maaseudulla ja rakenteellisesti heikoilla alueilla uusiutuvien energioiden kehittämisellä pystyttäisiin EU: ssa luomaan noin miljoona työpaikkaa maataloudessa ja maaseudun kehittämisen alalla.
Tiedän, että tällaista yhteisön strategiaa ei saa ilmaiseksi. Siksi vaadimme, että uusiutuville energioille varataan varoja samat 225 miljoonaa ecua, jotka nykyään on varattu ydinfuusiota varten. Sanon teille henkilökohtaisena huomautuksena, että meidän tulisi ottaa rahat ydinfuusiolta ja siirtää ne uusiutuville energioille.
Rakennerahastoissa, muissa ohjelmissa ja aktiivisessa tiedotuspolitiikassa on paljon välttämättömyyksiä, ja meidän täytyy suhtautua asiaan todella vakavasti, sillä lapsemme ja lastenlapsemme syyttävät meitä jonain päivänä, jos emme saa täällä todellista muutosta aikaan energiapolitiikassa.

Schierhuber
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen ja hyvät naiset ja herrat, komission vihreä kirja uusiutuvista energialähteistä on kunnianhimoinen hanke ja hyvä perusta tämän energiasektorin strategian kehittämiselle. Haluaisin onnitella esittelijää kunnolla hänen mietinnöstään.
Monista uusiutuvista energialähteistä haluaisin nostaa esiin erityisesti biomassan, siis puun, rypsin, energiaruohon ja muut uudelleen kasvavat raaka-aineet. Biomassan käyttö kattaa EU: n laajuisesti jo nyt yli puolet säästetystä raakaöljystä. Mielestäni biomassasta saatava energia kaikkine ekologisine ja työllisyyspoliittisine näkökohtineen avaa maaseudulle suuret markkinat tulevaisuudessa. Energiakasvien viljelyllä maaseudun liikevaihto kasvaisi 1119 miljardia ecua. Lisäksi sillä houkuteltaisiin kesantoalan viljelyyn.
Tällä uudella tulonlähteellä taas on myönteisiä vaikutuksia myös maaseutuväestön työllisyysmahdollisuuksiin. Ehtymättömänä energialähteenä biomassa tarjoaa turvatun toimeentulon, mikä tarkoittaa tiettyä riippumattomuutta kolmansista maista.
On myös edullista, että energia kulutetaan lähellä sen alkuperää. Logistiikka-alan ongelmat ja kuljetuskustannukset voitaisiin näin pitää vähäisinä. Alueellista energiapolitiikkaa voidaan optimoida.
Biomassa on yksi ympäristöystävällisimmistä energialähteistä ja pitkällä tähtäimellä hiilidioksidirasitetta voidaan keventää. Jotta tätä energiaa voitaisiin hyödyntää optimaalisesti tulevaisuudessa, tarvitaan yhteisön maatalouspolitiikan ja myös yksittäisten jäsenvaltioiden metsäteollisuuden puitteissa käytettävissä olevat viljelyalat, mutta siihen tarvitaan myös sitä, että biomassan osuutta EU: n ensisijaisten energiamuotojen yhdistelmässä korotetaan vähintään 10 prosenttia vuoteen 2010 mennessä ja vähintään 20 prosenttia vuoteen 2025 mennessä.
Tähän liittyen uusiutuvien energialähteiden tutkimusta ja edistämistä varten on tietysti asetettava talousarviosta varoja käyttöön vähintään saman verran kuin ydinenergian tukemiseen tai tutkimiseen. Minun ei tarvitse korostaa sitä, että tarvitsemme yksityiskohtaisia ja konkreettisia toimenpiteitä, kuten esimerkiksi Euroopan laajuisia verohelpotuksia tai -vapauksia sekä ohjelmia investointien edistämiseksi. Mielestäni jäsenvaltioiden olisi myös sovitettava ohjelmansa tulevaisuudessa paremmin yhteen, erityisesti kaukolämpölaitosten yhteydessä.
Mitä tulee Keski- ja Itä-Euroopan maihin, niin mielestäni myös siellä on suuria mahdollisuuksia. Sille on edellytyksenä asianmukainen teknologian välittäminen. Maaseudun edustajana pidän koko EU: ta koskevaa parempaa politiikkaa yhteisön maatalouspolitiikan uudistamisen yhteydessä välttämättömänä. Mielestäni ympäristöystävällisillä energialähteillä on tulevaisuus. On vain meistä kiinni, että lisäämme tietoutta.

Kronberger
Arvoisa komission jäsen, vihreää kirjaa koskeva analyysi on erinomainen. Siinä on tuotu esiin se, ettei hiilidioksidipitoisuuksia saada merkittävästi alenemaan ilman uudistuvia energiamuotoja, siis tuulta, vettä ja biomassaa. Toinen kohta, Euroopan työmarkkinastrategia-analyysi, on myöskin erinomainen. Siinä tunnistettiin se, kuinka tärkeää on, että raha pysyy Euroopan sisällä, että se kiertää täällä ja että sitä käytetään täällä.
Haluaisin täydentää näitä kahta kohtaa kolmannella asialla. Mielestäni 2000-luvun rauhaa ei pystytä turvaamaan ilman energiajärjestelmien hajauttamista. Se vaihtoehto, että loput tämän maapallon luonnonvaroista jaettaisiin rauhanomaisesti, voidaan sulkea melko varmalla todennäköisyydellä pois. Katsotaan vaikka vain nykyisiä Afganistania, Tshetsheniaa ja Kurdistania, Persianlahtea. Siellä sodat käydään energiasta. Jos haluamme tosissamme saada aikaan rauhanstrategian, meidän täytyy muuttaa energiajärjestelmä.
Euroopan komission on nyt ratkaistava, onko sen analyysi alibi vai vetääkö se siitä johtopäätöksiä. Jos se haluaa tehdä siitä johtopäätöksiä, sen olisi seurattava Rothen oppeja. Rothe on erinomainen malli. Tässä olisi historiallinen mahdollisuus koko Euroopan energia-alan muuttamiseen.
Mielestäni yksi asia on todella huomionarvoista ja se meidän täytyy tunnistaa. Tämän analyysin johdosta, jonka te itse toimititte, uusiutuvien energialähteiden tukeminen ei ole tulevaisuudessa enää vain monien aloitteiden noutovelkaa, vaan komission, neuvoston ja yksittäisten jäsenvaltioiden poliittista tuontivelkaa. Totuus paljastuu valkoisesta kirjasta ja siihen liittyvästä strategisesta suunnitelmasta. Jos Euroopan parlamentti hyväksyy tänään Rothen mietinnön, se todistaa, että parlamentti on valmis ryhtymään massiivisiin toimiin luonnonsuojelun, työllisyyden ja rauhanpolitiikan hyväksi.

McNally
Arvoisa puhemies, onnittelen sydämellisesti Rothea hänen erinomaisesta mietinnöstään. Hän jatkaa koko poliittista kirjoa edustavien parlamentin jäsenten, kuten Mombauerin ja Robles Piquerin, työtä. Tämä on parlamentin suuri mahdollisuus ilmaista tahtonsa.
Haluan puhua vain yhdestä aiheesta toisin sanoen tarpeesta työskennellä kaikin voimin, jotta Euroopan unionissa tehtäisiin sopimus uusiutuvista energialähteistä, joka vastaisi ydinenergiasta tehtyä sopimusta, Euratomperustamissopimusta, josta keskustelimme aiemmin tänä aamuna.
Tämä antaisi valtavaa lisäarvoa työllemme edistäessämme uusiutuvia energialähteitä. Se parantaisi EU: n kilpailukykyä. Se loisi uusia työpaikkoja koko EU: ssa. Se on perusolemukseltaan tärkeä asia. Mikään ei ole sen perustavampaa kuin ruoka ja energia, ja se olisi ihmisten mielissä joka ainoassa jäsenvaltiossamme. Kaikentyyppisistä uusiutuvista energialähteistä ollaan hyvin innostuneita. Niissä on tulevaisuus. Euroopan kansalaiset tietävät sen.
Tilaisuutta laatia sopimus, jota uskoakseni kutsuttaisiin nimellä EURENEW, halutaan käyttää hyväksi. Siitä ollaan yksimielisiä. Se koskee kaikkia puolueita; se koskee kaikkia jäsenvaltioita. Mikä tärkeintä, se antaisi meille oikeudellisen perustan. Tämä puuttuu kaikista uusiutuvista energialähteistä käytävistä keskusteluista; ei ole olemassa oikeudellista perustaa, johon voimme turvautua varmistaaksemme, että käytettävissämme on tutkimusohjelmat ja tukitoimet, jotka vaativat rahaa. Valiokuntamme talousarvion esittelijänä tiedän, että se on hyvin vaikeaa ilman oikeudellista perustaa.
Painostakaamme kaikki yhdessä jäsenvaltioita. Euroopan kansalaiset pitävät tämäntyyppistä myönteistä toimintaa järkevänä.

Robles Piquer
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari - jota haluan onnitella vihreästä kirjasta ja Ateenan konferenssista -, hyvät läsnäolijat ja erityisesti Rothe, jota myös onnittelen.
Kuten minä ja komissaari hyvin tiedämme, Makedonian kuningas - ja siten myös kreikkalainen - Aleksanteri Suuri kohtasi kauan aikaa sitten, neljännellä vuosisadalla eKr. filosofin, joka oli myös kreikkalainen, ja joka pyysi häneltä ainoastaan sitä, ettei häneltä riistetä aurinkoa. Nykypäivän XX vuosisadan ja melkein XXI vuosisadan ihmiskunta pyytää meiltä myös, ettei siltä riistetä aurinkoa. Ei ainoastaan meitä lämmittävää aurinkoa vaan aurinkoa, joka lämmittää lämpölevyjä antaakseen meille lämmintä vettä ja joka saa valokennot toimimaan antaakseen meille energiaa. Ja tuuli, puhaltava tuuli, ei ainoastaan Quijoten tuulimyllyt vaan nykyaikaisten suurten tuulivoimaloiden tuulimyllyt ja luonnollisesti hydrauliikka, mikro- ja makrohydrauliikka, ja tietenkin biomassa, jota on hyödynnettävä niillä viljelyksillä, jotka eivät joskus kelpaa ravinnoksi. Ja kaupunkien jätteet, maalämpö ja vuorovedet. Vuosisatojen XX ja XXI kansalaiset vaativat meitä tästä kaikesta tilille.
Tiedämme joka tapauksessa sen, että uusiutuva energialähde ei ole yleislääke. Se on kuitenkin erittäin hyödyllinen aines hankinnassamme, energiansaannissa, jonka kysyntä kasvaa päivä päivältä etenkin, jos saavutamme Rothen mietinnössä mainitut 15 prosenttia - mikä tuntuu minusta kohtuulliselta tavoitteelta. Tuemme tätä mietintöä ja pyrimme rikastuttamaan sitä myös muutamien tarkistusten avulla, mikä on velvollisuutemme.
Haluan erityisesti viitata McNallyn tarkistusta 1 - josta keskustelemme ja äänestämme tänään ja johon viitataan 12 kohdassa - koskevaan tärkeään viittaukseen. Ryhmäni puoltaa täysin tarkistuksen ensimmäistä osaa, mutta on samalla kertaa hyvin epäilevällä - sisäisesti epäilevällä - kannalla toisen osan suhteen. Aion henkilökohtaisesti äänestää toisen osan puolesta, koska mielestäni meiltä ei itseasiassa puutu vain energiaa koskeva luku - jonka eteen komissaari on tehnyt niin paljon työtä ja minun on muistutettava, että joitakin vuosia sitten laadin samansuuntaisen mietinnön - vaan jos se ei menesty, uusiutuvien energialähteiden aihe on sisällytettävä yhteisön oikeuskehykseen. Ja minusta McNallyn erinomainen ajatus ansaitsee tukemme ja minä henkilökohtaisesti yhdessä joidenkin ryhmäni jäsenten kanssa annan tukeni hyvin mielelläni.

Malerba
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, uusiutuvilla energialähteillä on suuri yhteiskunnallinen ja taloudellinen arvo, ja siksi kehotan parlamenttia hyväksymään kollega Rothen mietinnön. Vaikka uusiutuvien energialähteiden näkymät kuitenkaan eivät ole tällä hetkellä erityisen valoisat, sekä siksi ettei Euroopan unionin energian kulutus ole kasvussa, että kaasuvoimalat ovat kohottaneet hyvin paljon hyötysuhdettansa, että kaasun ja raakaöljyn hinnat ovat suhteellisen matalat ja energiavarat runsaat, että sähkön hinnan vapauttaminen Euroopan unionissa vaikeuttaa poliittisen hinnan maksamista, että, lopuksi, suurin osa uusiutuvista energialähteistä, jotka perustuvat aurinkoon tai tuuleen, ovat luonteeltaan epävarmoja ainakin, kunnes saadaan viimeisteltyä tehokkaat ja halvemmat varastointimenetelmät. Siksi meillä on käynnissä tutkimus aiheesta STOA: ssa.
On kuitenkin olemassa polttoaineita, jotka voidaan luokitella uusiutuviksi, ja ne ovat kilpailukykyisiä, koska maksavat itse itsensä sen sijaan, että maksaisivat: tarkoitan kasvipohjaista biomassaa, työstämiskelvotonta puuta ja myös kiinteätä, kierrätykseen soveltumatonta yhdyskuntajätettä. Tiedän valitettavasti, että myös suuri osa muovista, vaikka sitä kerätään erikseen, on myöhemmin poltettava tai vietävä kaatopaikalle, koska sitä ei voi kierrättää soveliaalla tavalla. Muistutan, että puujätteestä syntyy hiilianhydridiä, vaikka se viedään kaatopaikalle; tällä tavalla ei vain synny hyötyenergiaa.
Minusta vaikuttaa, että jätteiden lämpöpolttomenetelmät ovat saavuttamassa tyydyttävän laatutason ympäristön ja terveysnäkökohtien suhteen, ja pyydän komissiota ja esittelijää olemaan laiminlyömättä tätä osa-aluetta uusiutuvien strategiassa: myös tässä tarvitaan tukea teknologiseen kehitykseen, tiedonvälitykseen ja yleisen mielipiteen herkistämiseen. Siksi olen allekirjoittanut eräitä tarkistuksia, joita oli alunperin esittänyt kollega Robles Piquer ja jotka koskevat juuri tätä aihetta, teollisessa mittakaavassa teolliseen uusiokäyttöön kelpaamattoman puun ja kiinteän yhdyskuntajätteen kierrätystä. Toivon, että parlamentti haluaa hyväksyä tämän neuvon.

Plooij-van Gorsel
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, hyvä komission jäsen, minäkin haluan onnitella esittelijää hänen erinomaisesta mietinnöstään, joka sisältää monia hyviä suosituksia uusiutuvan energian käytön edistämiseksi. Pitkän tähtäimen tavoite energian alueella on sellaisen energian löytäminen, joka perustuu kokonaan kestäviin lähteisiin. Valitettavasti esiintyy liian vähän painostusta uusiutuvien energialähteiden kehittämisen asettamiseksi etusijalle. Uusiutuvan energian sovellutukset riippuvat maiden poliittisesta tahdosta edistää kestävää kehitystä. Mikäli me todella haluamme tehdä jotakin ilmasto-ongelmalle, tarvitaan enemmän uusiutuvan energian käyttöä. Ryhmäni onkin tyytyväinen vihreän kirjan saamisesta, vaikka tämä komission aloite tuleekin luonnollisesti hyvin myöhään parlamentin toistuvista pyynnöistä huolimatta.
Arvoisa puhemies, liberaalien ryhmä on esittänyt kolme tarkistusta, joista kaksi käsittelee energian saamista biomassasta. Näin sovitetaan nimittäin yhteen energia- ja maatalouspolitiikka. Hyvän viljelysmaan ei tarvitse olla enää joutomaana, alalle luodaan uusia työpaikkoja ja kaiken lisäksi ympäristö hyötyy. Ei kahta, vaan jopa neljä kärpästä yhdellä iskulla. Tällaisen yhteensovittamisen edistämiseksi on ryhmäni mielestä turha nimittää erityistä työryhmää " uusiutuva energia" komissioon. Yksi yhteensovittamispiste on toivottava ja riittävä. Komission eri osastojen on vain tehtävä enemmän yhteistyötä ja sovitettava työnsä paremmin yhteen. Myös Euroopan unionin sisällä tulee työskennellä rajat ylittäen.
Viimeinen kohtani, arvoisa puhemies, Euroopan unionin on edistettävä uusiutuvia energiahankkeita. Tämä voi tapahtua muun muassa käyttämällä tähän enemmän rakennerahastoja. Liberaalien ryhmä ei voi hyväksyä sitä, että hankkeet voivat saada yli 50 prosenttia tukea unionilta siinä yhteydessä. Se häiritsee kilpailua eikä takaa jäsenvaltioiden sitoutumista. Ryhmäni tuleekin äänestämään tätä vastaan.

Bloch von Blottnitz
Arvoisa puhemies. Arvoisa Papoutsis, te sanoitte pari päivää sitten lehdistölle: " Uusiutuvat energiat ovat yhtä arvokkaita kuin jos istuisimme kulta-aarteen päällä." Siinä olette aivan oikeassa! Siksi minusta on sitäkin hämmästyttävämpää, että teidän vihreä kirjanne näyttää olevan ennemminkin johdanto siihen, miten vettä ammennetaan seulalla. Kirjassa oleva analyysinne pitää paikkansa, mutta toiminnallinen vastine, joka siitä pitäisi seurata, ei ole mitään, abstraktia, kunnianhimotonta, ei yhtään mitään! Sen perusteella, että meidän olisi oikeastaan pitänyt jo vuosia kehittää selkeitä strategioita uusiutuville energioille. Siihen emme taaskaan halua sanoa yhtään mitään. Sen sijaan Rion, Berliinin yms. sopimusten velvoitteiden nimeen vannotaan jatkuvasti varsin rituaalinomaisesti. Paljon puhetta, ei yhtään tekoja. Tämä koskee tietysti erityisesti neuvostoa, jos saan muistuttaa juuri JOULE-, THERMIE-, ALTENAR- yms. ohjelmien nolosta viimeistelyn puolitiehen jätöstä. Komissio pahoittelee tosin - ja tässä olette jälleen oikeassa - että PHARE: n ja TACIS: n rahoista käytetään vähiten uusiutuviin energioihin ja suurin osa muihin energiamuotoihin, joihin oikein tuhlataan. Tämä on rahantuhoamiskone, jolla me ikään kuin paikkailemme itäisiä romureaktoreita, ilman, että niistä tulisi turvallisempia.
Jos me haluamme tavoittaa sen, mitä komissio kuvaa analyysissaan, jos me haluamme vihdoinkin turvata uskottavuutemme ja tämän maapallon tulevaisuuden markkinat - kyse on tulevaisuuden markkinoista, ja tämän pitäisi soittaa kelloja erityisesti niiden korvissa, jotka laskevat aina vain rahaa - energiapolitiikan olisi näytettävä seuraavanlaiselta: kaikkien jäsenmaiden olisi oltava kunnianhimoisesti ja sitovasti sitoutuneita uusiutuvien energioiden käyttöön vuosien 2000 ja 2010 välillä. Tavoitteet olisi asetettava niin korkealle, että me täyttäisimme vihdoinkin kasvihuonetakuumme, eli että me alentaisimme arvoja radikaalisti.
Toiseksi tarvitaan hyvin varustettuja uusiutuvia energialähteitä ja energian säästämistä tukevia EU-rahastoja. Tämä on nimittäin tärkeä tukipilari. Tällä päästäisiin 35 prosenttiin. Tarvitsemme niiden rahojen sijoittamista uudella tavalla, jotka me asetamme yhä edelleen fossiilisten energialähteiden ja ennen kaikkea fuusion käyttöön, johon me olemme varanneet 225 miljoonaa ecua. Me hyötyisimme niistä jotain aikaisintaan vuonna 2050.
Meidän on taattava - ja tämä on erittäin tärkeää - että energian sisämarkkinat eivät ole ikään kuin syy uusiutuvien energioiden käytön estämiselle, kuten nyt näyttää. Meidän on taattava kaikkien EU-avustuksien yhteensovittaminen, siis varmistettava, että kasvihuonekaasujen päästöjä lisääviin toimenpiteisiin ei enää käytetä rahaa. Kaikki nämä asiat ovat tärkeitä, ja voin vain toivoa syvästi, että me siirrymme vihreän kirjan runoilusta valkoisen kirjan tosiasioihin. Silloin saatte täyden tukeni!

Dupuis
Arvoisa puhemies, haluaisin myös onnitella sekä esittelijää että komissaaria vihreästä kirjasta. Tänään en ole yhtä mieltä kollega Robles Piquerin kanssa. Uskon, että 15 prosentin tavoite on liian vaatimaton, ja Euroopan unionin tulisi asettaa itselleen huomattavasti kunnianhimoisempi tavoite. Tunnemme riskit, olemme käsitelleet niitä edellisessä keskustelussa perinteisistä energialähteistä ja ydinenergiasta, joten katsonkin, että on tullut hetki pyrkiä nostamaan huomattavasti tähtäyspistettä edellä esitettyyn verrattuna ja puhua 30 tai 40 prosentista 2010 mennessä. Ja tämä on ensimmäinen kohta.
Toinen kohta on uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävät mekanismit. Uskon, että meidän tulisi keskittyä verotukseen, joka rankaisisi erittäin tehokkaasti voimakkaasti saastuttavia energialähteitä pyrkiessämme luomaan hyvin yksinkertaisen mekanismin hajottamatta voimavarojamme lukuisiin apuohjelmiin ja keskittymällä sisämarkkinoiden energiakaupan vapauttamisnäkökohtaan.

Sandbæk
Arvoisa puhemies, uusiutuvaa energiaa koskeva vihreä kirja ansaitsee kiitoksen, koska siinä käydään erittäin yksityiskohtaisesti läpi ne edut, jotka saavutetaan käyttämällä uusiutuvaa energiaa: puhtaampi ympäristö, suurempi työllisyys ja parempi talous. Kiinnitän erityistä huomiota siihen, että EU nyt vihdoinkin ottaa hiilidioksidiongelman vakavasti ja on mukana aktiivisesti ottamassa vastuuta uhkaavien ilmastomuutosten torjumisesta.
Haluaisin kuitenkin tehdä selväksi, että uusiutuvien energialähteiden suurin mahdollinen käyttö voidaan turvata vain mikäli jäsenvaltiot saavat jatkossakin harjoittaa itsenäistä energiapolitiikkaa, jonka lähtökohtana ovat omat olosuhteet ja edellytykset. Toissijaisuusperiaatetta lähtökohtana pitäen on tärkeää, että valtioiden rajat ylittävä yhteistyö palvelee yksinomaan niiden esteiden poistamista, joita on olemassa, jotta jäsenvaltiot voivat toteuttaa itse kansallista energiasuunnittelua korkein energiatavoittein. Siirtyminen uusiutuvien energialähteiden lisääntyneeseen käyttöön vaatii nimittäin, että koko yhteiskunta osallistuu hankkeeseen. Olisin kaivannut komission pelinavaukseen tavallisen väestön ottamista mukaan toimijoiksi. Tanskassa ovat esimerkiksi yksityiset tuulimylly-yhteenliittymät saavuttaneet laajan levinneisyyden ja niillä on ollut suuri merkitys sen suhteen, että kansa tukee uusiutuvaa energiaa ja kiinnittää siihen huomiota.
Vihreän kirjan strategiaa koskevat jaksot eivät ole valitettavasti aivan samaa tasoa kuin se hieno analyyttinen jakso, joka aloittaa sen. Esitetyt tavoitteet eivät ole yksinkertaisesti tarpeeksi laajakantoisia. Sen tavoitteleminen, että uusiutuvan energian osuus on 12 prosenttia vuoteen 2010 mennessä, on parempi kuin ei mitään, mutta miksi ei voitaisi pyrkiä Euroopan parlamentin kehottamaan 15 prosentin osuuteen? Vihreässä kirjassa pitäisi myös asettaa energiatehokkuuteen liittyvää yhteistä tavoitetta koskevia vaatimuksia. Parempi energiankäyttöaste saa aikaan samat parannukset ympäristössä kuin uusiutuvien energialähteiden lisääntynyt käyttö ja sen takia sen pitäisi olla yhtä merkittävä elementti EU: n uusiutuvan energian strategiassa.
Lopuksi haluan ilmaista tyytyväisyyteni käsiteltävänä oleviin tarkistuksiin, jotka tiukentavat komission ehdotusta selvästi.

Linkohr
Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi onnitella Rothea hänen mietinnöstään. Se on erinomaisen hyvä ja yksityiskohtainen mietintö, joka vie meitä eteenpäin.
Haluaisin tässä yhteydessä sanoa Euroopan unionin kunnian pelastamiseksi, jota kritisoitiin usein ja aivan oikeutetusti tässä keskustelussa, että me olemme kyllä pystyneet rahoittamaan koko joukon hankkeita viime vuosien aikana, koska olemme korottaneet uusiutuvia energialähteitä varten varattuja varoja, ja erityisesti, koska Euroopan parlamentti sai sen läpi talousarviomenettelyssä. Se täytyy myöntää täällä aivan selkeästi. Ei kaikki ole niin huonosti kuin ulkopuoliset antavat joskus ymmärtää. Jos jäsenvaltiot täyttäisivät velvollisuutensa siinä, että ne asettaisivat varoja käyttöön samalla tavalla, niin olisimme huomattavasti pidemmällä. Silti tarvitaan lisää Euroopan laajuisia aloitteita, kuten Rothe esitti mietinnössään. Toivon, että tulemme myös kannattamaan sitä.
Toivon esimerkiksi, että suurten ohjelmiemme, kuten Välimeren aluetta koskevan ohjelmamme, tai Itä- ja KeskiEuroopan, entisen Neuvostoliiton, Aasian, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan tukien varoja käytettäisiin enemmän uusiutuvia energioita varten. Tämä on helppo sanoa, mutta sen toteuttaminen on erittäin paljon vaikeampaa. Esimerkiksi aluerahastoista jätettiin käyttämättä suuria määriä varoja, ja nimenomaan miljoonien ecujen kokoisia summia, koska täydennysvarat puuttuivat, ja koska kyseiset jäsenvaltiot eivät asettaneet käyttöön niin julkisia kuin yksityisiä varojakaan.
Odotan tulevaisuudessa kuitenkin näiden varojen käyttöönoton sekä maksamis- ja laskutusmuodollisuuksien yksinkertaistamista, mitä muuten käsiteltiin Rothen mietinnön kohdassa 8. Valitettavasti monet pienet ja keskisuuret yritykset tai laitokset, jotka toimivat uusiutuvien energioiden parissa, hyötyvät taloudellisesti vain vähän siitä, että ne osallistuvat EU: n hankkeisiin. Pelkästään siksikin, että valmistelu, asiakirjojen täyttäminen, hankkeisiin valmistautuminen, on niin kallista, että yritysten voitto jää hyvin pieneksi. Tähän täytyy tulla muutos.
Lopuksi haluaisin sanoa, että juuri uusiutuvien energioiden yhteydessä on vielä paljon yllätyksiä, kuten esimerkiksi ohutkalvotekniikassa ja fotoenergiassa, joita on vielä tutkittava, mutta tutkimusta on myös tuettava asianmukaisesti. Siihen tarvittava tieto on jo saatavilla. Jos saan sanoa tähän lopuksi, niin mielestäni tätä tietoa olisi ehkä myös sovellettava meidän omissa rakennuksissamme. Rakennamme parlamentille uuden talon Brysseliin ja Strasbourgiin. Mihin siellä sovelletaan kehittämäämme teknologiaa? Siinäkin on jotain parannettavaa.

Mombaur
Arvoisa puhemies ja hyvät naiset ja herrat, voi tuskin uskoa, että tämä parlamentti on lähes, jos ei jopa täysin yksimielinen. Sydämelliset onnittelut Rothelle erinomaisesta mietinnöstä. Uusiutuvia energioita on tarpeellista tukea yksityiskohtaisilla toimenpiteillä, jotta Euroopan teknologiaa voidaan levittää maailmalle - tätä meidän olisi korostettava täällä selkeästi - ja jotta ilmapiiriä voidaan puhdistaa.
Meillä on maailmassa 2 miljardia ihmistä, jotka saavat sähköä ainoastaan hajautetun sähkönjakelun kautta, ja siksi meidän on hyvin kiireellisesti ruvettava aktiivisemmiksi. Jotta meille ei tulisi harhakuvitelmia, meidän on muistettava, että me emme kuitenkaan ole tässä asiassa keskeisessä asemassa, vaan jäsenvaltiot. Jos kaikki viisitoista jäsenvaltiota eivät ole mukana tässä, koko asiasta ei tule mitään. Minulle ei sovi se, että parlamentissa teeskennellään jatkuvasti, että Euroopan unioni olisi vastuussa ensisijaisten energiamuotojen käyttöönotosta. Ei se ole! Se ei ole vastuussa siitä eikä ydinenergiasta!
Emme saa myöskään kuvitella, että tässä olisi kyseessä kiistaton energiamuoto. Maasta toiseen esiintyy jo yhä enenevissä määrin myös mielenosoituksia uusiutuvia energioita vastaan. Vesivoimaa ja tuulivoimaa vastaan osoitetaan mieltä. Kenenkään ei tulisi tosissaan kuvitella, että me olisimme ottamassa tässä käyttöön energiamuodon, jota on välttämättä tuettava, ja joka leviäisi maailmaan ilman, että siitä ei syntyisi riitaa - sitä se ei ole!
Olemme jo hyväksyneet toimintasuunnitelman, mikä käy ilmi käsiteltävänä olevasta mietinnöstä erittäin hyvin. Olen myös sitä mieltä, että sähkömarkkinoiden vapauttaminen luvanvaraisuuden ja etuusjärjestelmien turvin on nostanut esiin asioita, joista valtioiden tulisi ottaa oppia. Arvoisa komission jäsen, sanon erittäin selkeästi, että odotan valkoiselta kirjalta lopultakin erityisesti talouspoliittisesti selkeästi muotoiltua vastausta siihen kysymykseen, edistääkö sysäysrahoitus EY: n varoista todellakin markkinoille pääsyä tässä kysymyksessä. Kyllä vai ei?
En ole tähän mennessä lukenut yhtäkään komission, hallituksen tai jonkun tieteellisen laitoksen järkevää paperia, ja minulle ei yksinkertaisesti riitä se, että täällä tuetaan sataa tuhatta katto-ohjelmaa. Olisin halunnut, että olisi analysoitu tarkemmin sitä, onko taloudellisesti ylipäätään järkevää käyttää tähän rahaa.
Ryhmä kannattaa mietintöä, mutta viimeisestä kohdasta olemme vähän eri mieltä.

Hyland
Arvoisa puhemies, haluaisin yhtyä muihin parlamentin jäseniin ja onnitella esittelijää, ja haluaisin myös antaa tunnustusta Agnes Schierhuberin, maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan esittelijä, tekemälle arvokkaalle työlle.
Tarvitsemme 2000-luvulle selvän strategian, jolla pyritään lisäämään merkittävästi uusiutuvien energialähteiden osuutta koko energiapolitiikassamme. Maatalouden, joka on käynyt läpi hyvin vaikean ajanjakson, on mahdollista tasapainottaa osaltaan Euroopan unionin uusiutuvien energialähteiden vajausta biomassan avulla.
Huolimatta uusiutuvien energialähteiden käytön merkittävistä eduista niiden kulutus EU: ssa on alle 6 %. Tähän on tultava muutos ja toivon, että jäsenvaltioidemme hallitukset kuuntelevat tarkkaavaisesti tämän keskustelun sisältöä.
Biomassa merkitsee maanviljelijöille ja maaseutualueille todellista mahdollisuutta luoda uusia tulolähteitä kasvattamalla satoja, kuten sokerijuurikasta, viljaa, öljykasveja tai hamppua tai harjoittamalla lyhyen kiertoajan metsätaloutta. Biomassalla on myös se etu, että se antaa maanviljelijöille mahdollisuuden viljellä syrjäisiä maaalueita.
EU: n ydinvoimatutkimukseen kulutetaan tällä hetkellä vähintään 225 miljoonaa ecua. On korkea aika myöntää varoja uusiutuvien energialähteiden tukemiseen. Tämä korostuu ydinvoimaloiden turvallisuutta koskevissa jatkuvissa huolissa, myös Sellafieldin, johon useat henkilöt ovat viitanneet aikaisemman keskustelun aikana. Sen sijaan, että jäsenvaltioiden hallituksissa ja täällä parlamentissa jatkettaisiin keskusteluja, on aika ottaa käyttöön ohjelma uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi.

Dybkjær
Arvoisa puhemies, haluan kiittää muiden tavoin puheenjohtaja Rothea siitä hienosta työstä, minkä hän on tehnyt, mutta ilmaista samalla tietynlaisen huolestuneisuuden siitä laajasta yksimielisyydestä, joka vallitsee täällä parlamentissa tällä alueella. Pelkään, että uusiutuvan energian kanssa käy samalla tavalla kuin pienten ja keskisuurten yritysten kanssa. Kaikki puhuvat niistä, mutta kukaan ei ryhdy tosissaan toimiin silloin kun siihen olisi tosiaan syytä. Päädymme aina järjestelmiin, jotka tukevat jo vakiintuneita asioita. Tässä yhteydessä se merkitsee hiiltä, ydinvoimaa, kaasua jne. Ajatelkaapa, jos me uhraisimme uusiutuville energialähteille yhtä paljon voimia kuin fuusioenergialle. Ajatelkaapa, jos antaisimme uusiutuvia energialähteitä koskevalle kehittämiselle ja tutkimukselle saman statuksen kuin sille, joka on ollut fuusioenergialla, energiamuodolla, joka liittyy hamaan tulevaisuuteen, kun taas aurinko ja tuuli, biomassa jne. ovat heti kulman takana tai meidän rinnallamme.
Komission vihreä kirja on lähtökohta, mutta nyt siitä on jatkettava eteenpäin, ja meidän tulee varmistaa, että uusiutuvat energialähteet eivät taas kerran joudu haaksirikkoon käytännössä. Uusiutuvalla energialla tulee olla nyt sama status kuin vanhanaikaisella energialla, mahdollisesti jonkinlaisen perustamissopimukseen tulevan vahvistuksen nojalla.

Rothe
Arvoisa puhemies, tiedän, että kello on 12.00, ja en aiokaan puhua kauan, koska minäkin menetän siinä vain aikaa. Koska meidän on oltava valmiita muutaman minuutin kuluttua, haluaisin pyytää teiltä erittäin hartaasti sitä, olisiko mahdollista, että lopetamme tämän keskustelun huomenaamuna, mikä tarkoittaa myös sitä, että huomenna voidaan vielä äänestää. Olemme nähneet paljon vaivaa päästäksemme eteenpäin tässä ajassa, jotta olisimme ajoissa myös energiaministerineuvostoa varten. Siksi pyydän tätä todellakin hartaasti!

Robles Piquer
Arvoisa puhemies, halusin huomauttaa samasta asiasta kuin Rothe.
Uskoakseni jäljellä on ainoastaan yksi puhuja. Jos voisimme antaa hänelle puheenvuoron, voisimme äänestää nyt, ja siten äänestystä ei siirrettäisi loputtomasti. Kyse on hyvin lyhyestä ajasta.

Puhemies
Olen pyrkinyt edistämään keskusteluamme mahdollisimman nopeasti. Valitettavasti meillä ei ole ainoastaan yhtä puhujaa: meillä on vielä neljä puhumaan ilmoittautunutta, joten komissaarin vastauksen on seurattava lähinnä monimutkaisia äänestyksiä. Valitan, mutta meidän on keskeytettävä tässä keskustelumme, joka jatkuu kello 18.00.

Äänestys
Provan
Arvoisa puhemies, teitä on onniteltava siitä, että äänestys saatiin aloitettua kello 12.00. Muutamat kollegat eivät vielä ole paikalla ja muutamat henkilöt kuuntelevat yhä käytävällä soivia kelloja. Ehdotan, että otamme tavaksi sen käytännön, että äänestykset aloitetaan joka päivä kello 12.00. Parlamentti joutuu vain vaikeuksiin, jos - kuten eilen - aloitamme äänestyksen vasta kello 12.20. Tällöin kukaan ei enää kunnioita kelloa ja menettelyn aloittamista. Ehdotan, että viette tämän asian puhemiehistön käsiteltäväksi ja että määräämme äänestykset alkamaan säännöllisesti kello 12.00.

Crampton
Arvoisa puhemies, tämä on hyvin pitkä ja sekava mietintö, johon on tehty valiokunnassa 178 tarkistusta. Sosialistiryhmä on katsonut välttämättömäksi esittää lisätarkistuksia. Esittelijänä olen sitoutunut kannattamaan kalatalousvaliokunnan päätöslauselmaa, ja näin teenkin. Haluan kuitenkin tehdä täysin selväksi, että jos en olisi esittelijä, äänestäisin sosialistiryhmän ja Morrisin tekemien tarkistusten puolesta.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

Puhemies
Haluaisin teidän kuuntelevan seuraavaa ilmoitusta: olen saanut V-ryhmältä useita pyyntöjä pitää nimenhuutoäänestys kaikista tämän mietinnön tarkistuksista ja kohdista. Tämä merkitsisi yli sataa nimenhuutoäänestystä ja äänestäminen kestäisi noin tunnin. Neuvoteltuani puheenjohtajan kanssa ehdotan teille, että 19 artiklan 1 kohdan toisen lauseen ja 115 artiklan 5 kohdan mukaisesti äänestykset suoritetaan ryhmittäin seuraavasti: ensimmäiseksi yksi yhteinen nimenhuutoäänestys kaikista kohdista, joihin ei ole tehty tarkistuksia. Toiseksi nimenhuutoäänestys 24 kohdasta Euroopan radikaaliallianssin ryhmän esittämän pyynnön mukaisesti. Kolmanneksi yksi yhteinen nimenhuutoäänestys kohdista, joihin vain V-ryhmä on tehnyt tarkistuksia. Neljänneksi nimenhuutoäänestys kustakin kohdasta, johon on esitetty tarkistuksia, jotka eivät ole yhteensopivia. Viidenneksi nimenhuutoäänestys kustakin kohdasta, johon poliittiset ryhmät ovat tehneet tarkistuksia, sekä lopullinen äänestys nimenhuutoäänestyksenä.
Työjärjestyksen 115 artiklassa puhemiehen sallitaan neuvotella parlamentin kanssa. Ajan säästämiseksi aion sallia yhden puheenvuoron puolesta ja yhden vastaan. En aio sallia työjärjestyksen noudattamista koskevia puheenvuoroja, ja siirrymme suoraan äänestykseen.

Telkämper
Arvoisa puhemies, minusta ehdotuksenne on erittäin järkevä. Se on syntynyt tilanteessa, jossa tämä mietintö, jota ei valmisteltu yhdessä, on tietysti erittäin kiistanalainen. Me äänestimme ulkoasiainvaliokunnassa äänin 31-30 siitä, äänestämmekö ollenkaan.
Yksittäisistä kohdista tällä valiokunnalla ei nyt ole tietenkään ehdotusta, ja tämä johti siihen, että me jouduimme täällä istuntosalissa tämän menettelyn kanssa vastakkain. Te vain esititte sen hieman dramaattisesti. Meillä oli eilenkin Barthet-Mayerin mietintöön 100 tarkistusta. Nyt ehdottaisin tämän lisäksi, että valiokunnassa neuvoteltaisiin vielä kerran, ja että äänestäisimme heinäkuussa. Se säästäisi aikaa. Siksi haluaisin pyytää asian palauttamista takaisin valiokunnalle 129 artiklan mukaisesti. Se säästäisi meiltä sen vaivan nyt täällä. Muuten voin yhtyä ehdotukseenne.

Puhemies
Se oli erittäin selvästi sanottu. Ehdottaisin, että jos esitys valiokuntakäsittelyyn palauttamisesta hylätään, parlamentin katsotaan hyväksyneen ehdotukseni äänestysmenettelystä.

Corbett
Arvoisa puhemies, kannatan teidän ehdotustanne äänestää ryhmittäin. Tämä muutos tehtiin työjärjestykseen muutama vuosi sitten etenkin tämäntyyppisiä tilanteita varten. Muutoksella halutaan estää se, että jokin poliittinen ryhmä tai parlamentin jäsenten muodostama ryhmä käyttää tahallaan työjärjestystä pyrkiäkseen tavallaan jarruttamaan tai mahdollisesti väärinkäyttämään nimenhuutoäänestykseen liittyvää menettelyä.
Tässä tapauksessa on täysin oikeutettua, että viivytystaktiikka estetään käyttämällä kyseistä sääntöä. Se on oikeudenmukainen sääntö, puhemiehellä on oikeus päättää soveltaa sääntöä ja olette aivan oikeassa soveltaessanne sitä tällä tavoin.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
Olen aina huolestunut nähdessäni Claudia Rothin suuttuvan parlamentissa. Tänään olen erityisen huolestunut, sillä tänään on hänen syntymäpäivänsä. Ehkä parlamentti voisi toivottaa Rothille hyvää syntymäpäivää.

Spencer
Arvoisa puhemies, haluaisin vain vastustaa esityksiä palauttaa tämä mietintö valiokuntakäsittelyyn. Tästä keskusteltiin valiokunnassa. Ryhmät esittivät 165 tarkistusta. Monet näistä tarkistuksista olivat samoja, ja pidin tätä epämiellyttävänä ja tarpeettomana viivytystaktiikkana.
Hyväksyn täysin sen, mitä toinen ehdotusta kannattanut puhuja sanoi. Ehdotan, että hyväksymme teidän ehdotuksenne, enkä kannata mietinnön palauttamista valiokuntakäsittelyyn.

Puhemies
Ymmärtääkseni Claudia Rothin lisäksi syntymäpäivää viettävät tänään myös Nicole Pery ja Schleicher, kaksi varapuhemiestämme.

(Parlamentti päätti hylätä esityksen valiokuntakäsittelyyn palauttamisesta.)
Äänestyksen aikana:

Seppänen
Arvoisa herra puhemies, te sanoitte, että poliittiset ryhmät tietävät, mistä täällä äänestetään. Sen lisäksi mielestäni edustajien pitäisi myös tietää mistä täällä äänestetään. Minä en tiedä mistä täällä äänestetään. Minä en ole tiennyt tämän mietinnön käsittelyn yhteydessä mistä on äänestetty ja te luettelette nämä kohdat myös sillä tavalla, että se ei selviä siitäkään. Minä ilmoitan pidättäytyväni kaikista äänestyksistä, joissa minä en tiedä, mistä äänestetään. Ja silloin pidättäydyn kaikista äänestyksistä tämän mietinnön käsittelyn yhteydessä.

Puhemies
Herra Seppänen, en aio tuhlata aikaa tähän. Luin läpi tarkistukset, joista äänestämme, ja noudatamme aina tätä äänestysmenettelyä parlamentissa. Jos haluatte tietää tarkistusten yksityiskohdat ja sisällön, menkää jakelukeskukseen, hankkikaa asiakirjat ja lukekaa ne.

(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

Falconer
Arvoisa puhemies, työjärjestyksen noudattamista koskeva puheenvuoro. Tiedätte, että tavallisesti olen kanssanne samaa mieltä tässä istuntosalissa, mutta vastasitte minua edeltäneen puhujan kysymykseen toteamalla, että tämä on tavanomainen äänestysmenettelymme. Minun on ilmoitettava, että tämä ei ole tavanomainen äänestysmenettelymme. Minulta jäi ehkä jotain huomaamatta. Äänestimme ensin ryhmittäin ja sen jälkeen siirryimme tiettyyn kohtaan - 36 kohtaan - minkä jälkeen palasimme yhdessä äänestyksessä johdantokappaleeseen b. Tämä ei siis ole tavanomainen äänestysmenettelymme.
Tavallisesti äänestämme kohta kohdalta, johdantokappale johdantokappaleelta. Näin ei menetelty tässä tapauksessa. Haluatte ehkä harkita uudelleen edelliselle puhujalle antamaanne vastausta.

Puhemies
Falconer, koska olette skottilainen maanmieheni, pyrin aina olemaan kanssanne samaa mieltä, mutta teiltä jäi ilmeisesti jotain huomaamatta. Ilmoitin hyvin selkeästi, että tulemme äänestämään ryhmittäin, ja luin kunkin ryhmän sisällön. Jos ihmiset haluavat liittää tarkistukset yhteen tarkastellakseen niitä yhtenä ryhmänä, heillä on tähän oikeus. Työjärjestyksemme sallii kuitenkin aivan selvästi ryhmittäin äänestämisen, ja me noudatamme työjärjestystä.

Telkämper
Arvoisa puhemies, tämän tekstin oikeudellisesta perustasta on vielä olemassa erilaisia tulkintoja. Kuuluuko tämä teksti teollisuuspolitiikkaan, vai, kuten Titley sanoi puheessaan, yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan eli uuteen turvallisuuspolitiikkaan? Jos tämä kuuluu siihen - ilmoitin tämän ennen lopullista äänestystä - meillä ei ole ennen Amsterdamissa pidettävää hallitusten välistä konferenssia parlamentissa pätevyyttä tehdä tällaista päätöstä, jonka olemme tehneet. Ehkä te voitte selvittää tämän, jotta tämä väärinymmärrys tai tämä ristiriita selviää.

Puhemies
Tämä parlamentti on täysivaltainen kaikissa asioissa, jotka tuodaan sen käsiteltäväksi, ja parlamentti päättää, mitä kohtia se sisällyttää esityslistalleen ja miten näistä kohdista äänestetään. Näin me olemme myös toimineet.

Ojala
Arvoisa herra puhemies, olette varmasti toimineet niin kuin parlamentin työjärjestys mahdollistaa. Mutta haluaisin kuitenkin todeta sen, että kyseessä oli erittäin merkittävä asia, erittäin periaatteellinen ja erittäin tärkeä asia. Itse olen ainakin sen verran uusi täällä, että minulle oli aivan mahdotonta enää seurata, missä mentiin. Totesitte kyllä, että blokeista äänestetään, mutta itse ainakin tällaisissa asioissa haluaisin katsoa joka asian vielä erikseen ja olla varma, että äänestän oikein. En äänestä pelkästään sen mukaan, mitä äänestyslistassa sanotaan. Sitä tämä äskeinen, sanoisinko farssi, ei valitettavasti mahdollistanut. Me voisimme käyttää työjärjestystä toisinkin silloin kun on kyseessä periaatteellinen, iso, merkittävä asia ja toivoisin, että näin tapahtuu jatkossa.

Puhemies
Ymmärrän asianne ytimen. Tarkoitukseni oli jouduttaa parlamentin työskentelyä. Olen täysin varma, että toimin työjärjestyksen mukaisesti. Jos luette 115 artiklan 5 kohdan huomaatte, että puhemies on oikeutettu toimituttamaan yhteisäänestyksen. Itse asiassa tästä ei tarvitse antaa ilmoitusta, mutta istuntopalvelut ovat koko viikon antaneet ryhmille tietoa siitä, miten ne aikovat järjestää äänestykset. Ryhmien vastuulla oli antaa tietoa yksittäisille jäsenilleen. Olemme tehneet parhaamme pitääksemme teidät ajan tasalla.

Pack
Arvoisa puhemies, olen erittäin pahoillani, mutta olemme tehneet suuren virheen. Aivan totta. Mainitsimme yhteen hengenvetoon neljä aluetta eri maissa yhden tunnustetun maan yhteydessä. Emme voi mainita Makedoniaa tai minun puolestani Fyromia samaan hengenvetoon Kosovan ja Volynian kanssa. Pyydän jäseniä vakavasti olemaan tekemättä tätä virhettä. Teemme sillä itsemme naurettaviksi. Se on virhe, ja CohnBendit oli samaa mieltä kanssani. Valitettavasti äänestimme ensin PSE: n tarkistuksesta, vaikka se toinen oli laajempi. Pyydän harkitsemaan tätä ehdottomasti. Teemme itsemme todella naurettaviksi. Jos haluamme sitä, sitten voimme jatkaa näin. Mutta Cohn-Bendit voisi auttaa minua siinä ja PSE oikeastaan myös. Johannes Swoboda oli samaa mieltä kanssani.

Puhemies
Minulle kerrottiin, että viittaus Makedoniaan on itse asiassa poistettu joka tapauksessa, joten teidän huolenne ovat ehkä turhia.

Pack
Arvoisa puhemies, se oli valitettavasti sekaannus. Makedonia sekoitettiin vain Fyromiin. Mutta Fyromin ei olisi pitänyt olla tässä yhteydessä ollenkaan. Pyydän harkitsemaan tätä. Se on suuri ja typerä virhe.

Puhemies
Pelkäänpä, että parlamentti on jo äänestänyt, ja parlamentti on aina jälkiviisas äänestettyään.

Cohn-Bendit
Arvoisa puhemies, halusin vain sanoa Packille, että sellaista sattuu äänestyksissä. Hylkäsimme myös vihreiden tarkistuksen, jonka teksti on hölynpölyä. Meidän täytyy tulla toimeen tämän korkeaarvoisen tilaisuuden hölynpölyn kanssa. Asia on vain niin.

Bloch von Blottnitz
Arvoisa puhemies, tarkistuksessa 22 on käännösvirhe. Siinä lukee: Euratomsopimuksen lakkauttaminen. Se tarkoittaa kuitenkin muuttamista. Euratom-sopimusta ei voida tietysti purkaa heti, sillä tarvitsemme sitä turvallisuustakuuksi ja ydinjätteitä varten. Siksi täällä parlamentissa tapahtui sekaannuksia, ja mielestäni voitte nyt olla kanssani samaa mieltä, ainakin ne teistä, jotka ovat yleensä samaa mieltä kanssani. Te siellä takana olette kerrankin vähän hiljempaa, mikä on hyvä!
(Parlamentti hylkäsi päätöslauselmaesityksen.)

Soulier
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kunnioitan liiaksi demokratiaa ollakseni taipumatta edustajakokouksen päätökseen. Haluaisin kuitenkin todeta, että esittelijänä noudatin tiettyjä ohjeita. Edustajakokouksen arvioidessa, että tätä mietintöä olisi vääristeltävä, suosittelin sitä vastaan äänestämistä, jotta ei menetettäisi sitä, mihin uskon. Tämä on minun äänestysselitykseni ja kiitän edustajakokousta suositukseni noudattamisesta, sillä tätä mietintöä ei hyväksytty.
(Voimakkaita suosionosoituksia)

Seppänen
Arvoisa herra puhemies, mielestäni äänestyksessä Titleyn mietinnöstä rikottiin demokratiaa. Sen vuoksi haluan pöytäkirjaan merkittäväksi, että olen iloinen siitä, että tämä ei ole oikea parlamentti.

Falconer
Arvoisa puhemies, työjärjestyksen noudattamista koskeva puheenvuoro. Jatkaakseni edellisen puhujan esityksestä uskon, että teidän, arvoisa puhemies, on myönnettävä, että menettely, jota noudatimme Titleyn mietinnön jälkeen käsitellyssä viidessä viimeisessä mietinnössä, on tavanomainen äänestysmenettely tässä istuntosalissa.

Ahlqvist, Andersson, Hulthén, Lööw, Theorin ja Waidelich
Me emme voineet äänestyksessä asettua mietinnön taakse. Kannanotto on periaatteellinen eikä sitä pidä nähdä esittelijän työn paheksumisena. Meidän mielestämme Euroopan unionin pitäisi lopettaa tämän tyyppiset kalliit kalastussopimukset ja siirtyä tukemaan ennen muuta kehitysmaiden omaa kalastustoimintaa. Sellainen ratkaisu voisi paremmin myötävaikuttaa kalastuksen merkityksen kehittämiseen maailmanlaajuista elintarvikehuoltoa varten, vahvistaa näiden maiden taloudellista kehitystä samalla kumoten niitä riskejä, joita kalastussopimuksiin saattaa sisältyä. Se voisi sitä paitsi merkitä, että tiettyjen jäsenmaiden kalastustoiminnalle annettaisiin epäsuoraa tukea toiminnan jatkamiselle tilanteessa, jossa koko eurooppalainen kalastus tarvitsee merkittäviä rajoituksia. Haluamme myös jakaa esittelijän mielipiteen, että on onnetonta, kun Euroopan parlamentilta kysytään neuvoa paljon myöhemmin kuin tämäntyyppinen sopimus on tullut voimaan.
Cramptonin mietintö (A4-0149/97)
Souchet
Euroopan unionin tekemiä kansainvälisiä kalastussopimuksia koskeva kysymys on kiistanalainen.
Jotkut suosittelevat näiden sopimusten järjestelmällistä kyseenalaistamista johtuen niiden kustannuksista ottamatta lainkaan huomioon sitä, millaisia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia niiden poistamisesta aiheutuu yhteisölle. Tähän liittyen Cramptonin mietinnössä muistutetaan aivan oikein, että kalastusalueiden laajentaminen 200 mailiksi toisi 95 prosenttia kalakannoista rannikkovaltioiden lainkäyttövallan alaisuuteen ja edellyttäisi ehdottomasti, että yhteisön olisi neuvoteltava sopimukset kyseisten maiden kanssa, jotta avomerilaivastomme säilyminen voitaisiin taata ja jotta Euroopan kalastuksen asema maailman kalastuksessa, ja siten elintarviketurvallisuudessamme, säilyisi. Jos unioni sanoisi huomenna irti nämä sopimukset, kilpailevat laivastot, erityisesti Aasian laivastot, täyttäisivät heti yhteisön laivastolta vapautuvan tilan. Myös laivanvarustajamme toivovat tällaista sopimuspolitiikkaa. He vastaavat 50-prosenttisesti politiikan rahoituksesta ja tämä tasapaino on syytä säilyttää.
Toiset arvioivat näihin sopimuksiin liittyen, että Euroopan laajuinen kalastus asettuu kilpailemaan paikallisen kalastuksen kanssa. Näin ei ole. Kehitysmailla on kalavaroja, joita ne haluavat käyttää, mutta niillä ei ole tarvittavia aluksia ja tietotaitoa. Molemmat osapuolet toivovat sopimusta asiasta.
Sopimusjärjestelmää kehitettäessä on erotettava huolellisesti toisistaan kahdenlaiset sopimukset. Ensinnäkin on sopimuksia, joilla voi olla myös kehitystukeen liittyvä tehtävä, joka mahdollistaa elintarvikeomavaraisuuden lisäämisen paikallisen kalastuksen turvin. Toisaalta on sopimuksia, jotka koskevat yhteisön kalastajien kilpailijoiksi muodostuneita kalastajia, joiden suhteen komission on valvottava, etteivät he aiheuta vääristymiä nimenomaan hinnan suhteen.
Ensimmäiseen sopimusluokkaan on sisällytettävä toisen sukupolven sopimukset ja annettava etusija sellaisten AKT-maiden kanssa tehdyille sopimuksille, joilla on runsaat ja hyvälaatuiset kalavarat ja joiden on säilyttävä luonnollisina kumppaneinamme. Tähän luokkaan kuuluvat erityisesti sellaiset maat, jotka suostuvat sijoittamaan huomattavan osan näiden sopimusten niille tuomista varoista paikallisen kalastuksen kehittämiseen. Tällainen maa on esimerkiksi Senegal, joka on päättänyt säilyttää luvun 50 prosentissa.
Lisäksi on tärkeää täydentää tonnikala-alusten verkkoa koskevia sopimuksia, jotta voimme laajemmin hyödyntää tonnikalakantaa. Tonnikala on strateginen laji yhteisön merellisten tuotteiden joukossa eikä siihen liity erityistä liikakäytön ongelmaa.
Cramptonin mietinnössä otettiin huomioon suurin osa näistä tavoitteista, joten ryhmämme äänesti sen puolesta huolimatta joistakin puutteista ja vaikeuksista, jotka johtuvat yhteisymmärryksen tavoittelusta kalastusta käsittelevän valiokunnan hyvin erilaisten kantojen perusteella.
Titleyn mietintö (A4-0076/97)
Ahlqvist, Andersson, Hulthén, Lööw, Theorin, Waidelich ja Wibe
Lähtökohtana jokaiselle asekauppaa ja aseteollisuuspolitiikkaa koskevalle keskustelulle on aseviennin ja asetuotannon vähentämisen pakko sekä tuen myöntäminen aseistariisunnalle ja asevalvonnalle. Aseita ei voida koskaan käsitellä kuten muita hyödykkeitä, ja niitä pitää tarkasti säädellä kansainvälisellä, eurooppalaisella ja kansallisella tasolla.
Me voimme asettua tämän mietinnön taakse vain sillä edellytyksellä, että sosialistiryhmässä tehdyt muutosesitykset (numerot 27-35) samoin kuin muutosesitys nro 1 menevät läpi.
Emme voi myöskään tukea kohtia 41 ja 43. Ruotsi on liittoutumaton valtio ja tulee sellaisena säilymään. Siksi me emme voi asettua sellaisten muotoilujen taakse, jotka pyrkivät tulevaisuudessa eurooppalaiseen puolustusidentiteettiin.
Me vastustamme yleisiä sanamuotoja, kuten että veronmaksajat tulisivat aseteollisuuden rakennemuutosten yhteydessä saamaan parempaa tuottoa verovaroilleen (kohta 24) tai " ...muut turvallisuustoimenpiteet" (kohta K).
Me asetumme täysin muutosesityksen nro 6 puolelle.

Anttila, Lindqvist, Olsson, Ryynänen, Virrankoski ja Väyrynen (ELDR), Eriksson, Ojala, Seppänen, Sjöstedt ja Svensson (GUE/NGL), Holm, Lindholm ja Schörling (V)
EU: lla ei ole mitään syytä rakentaa yhteistä puolustuspolitiikkaa ja yhteistä puolustusta. Sehän tarkoittaisi EU: n muuttumista kansalaisten yhteistyöjärjestöstä puolustusliitoksi, jolla on yhteisiä sotilaallisia ja puolustuspoliittisia ambitioita.
Siksi EU: lta puuttuu myös syy kehittää yhteistä puolustusteollisuutta, mitä ehdotetaan tässä mietinnössä. Viittaus jonkinlaiseen " eurooppalaiseen identiteettiin" turvallisuutta ja puolustusta koskien ei ole uskottava, koska jäsenmailla on erilaisia turvallisuuspoliittisia lähtökohtia.
Liittoutumattomat maat, kuten Ruotsi, eivät halua eivätkä voi alistua enemmistöpäätöksen vauhdittamaan unionin yhteiseen hankkeeseen, jossa suurten jäsenmaiden turvallisuusajattelu hallitsee. Mietinnössä todettu motivointi sillä, että päätös antaisi jonkinlaista lisääntyvää uskottavuutta Naton sisällä, ei ole relevantti liittoutumattomuuden näkökulmasta. Mietinnön ehdotus liittää yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP) yhteiset asemarkkinat yhtenä vaiheena sotilaalliseen kapasiteettiin on virheellinen ja saattaa johtaa koko rauhanajatuksen kariutumiseen Euroopan yhteistyössä.
Titleyn mietintö, joka ehdottaa yhteisiä asemarkkinoita, on väylä sellaiseen politiikkaan. Siksi me hylkäämme esityksen ja olemme äänestäneet mietintöä vastaan.

Banotti
Asetuotannosta, johon kuuluu olennaisesti elektroniikka ja uudet teknologiat, voi tulla mahdollinen työllisyyden lähde.
Tämä koskee etenkin pieniä maita, jotka ovat keskittyneet näiden uusien teknologioiden kehittämiseen. Kaikissa puolueettomissa maissa on armeija, ja jotkin puolueettomista maista kuuluvat maailman suurimpiin asevalmistajiin ja -viejiin.
Irlannin armeijan henkilöstö on hiljattain korostanut tarvetta ajanmukaistaa välineitään. Heille on tosiaankin tarjottava ajan tasalla olevaa koulutusta ja välineitä, jos tarkoituksena on, että he jatkavat rauhanturvaamistehtäviä YK: n eri mandaateissa. Me Irlannissa olemme ylpeitä historiastamme YK: n rauhanturvajoukoissa, ja toivon, että tämä tehtävä jatkuu.
Toivotan tervetulleeksi uutiset aseostojen vähenemisestä. Pyydän jälleen kerran maamiinojen sekä kaikenlaisten ydinaseiden valmistuksen ja myynnin kieltämistä kokonaan.

Lindholm
Kauhistuneena ja huolestuneena totean, että Titleyn mietintö asettaa yhden lisäkiven siihen rakennelmaan, jolla EU: sta tehdään eurooppalaista sotilaallista suurvaltaa. Tämä tapahtuu suosittelemalla eurooppalaisia, yhteisiä asemarkkinoita ja siihen liittyvää tehokasta ja koordinoitua aseteollisuutta (joka tulee varustamaan YUTP: n sotilaallisella kapasiteetilla). Tätä on minusta täysin mahdotonta hyväksyä eikä se voi millään tavoin olla väylänä Euroopan ja maailman rauhan edistämisessä. Päinvastoin!

Souchet
Titleyn mietinnössä on siellä täällä joitakin mielenkiintoisia ehdotuksia, kuten eurooppalaisen asevarusteluyrityksen juridisen muodon kehittäminen. Mietinnössä ja komission analyysissä noudatettu yleinen lähestymistapa, joka on samalla kertaa federalistinen ja ultraliberaali, ei kuitenkaan avaa todellisia, Euroopan unionin jäsenvaltioiden reaalisten etujen mukaisia tulevaisuuden näkymiä.
Mietinnössä asevarustelupolitiikkaa koskevaa kysymystä lähestytään rajoittuneen taloudelliselta kannalta, aivan kuin kysymys olisi taloudellisista tuotteista, joiden tuottavuutta olisi arvioitava samalla tavalla kuin minkä muun tahansa tuotteen. Jos jokaisen jäsenvaltion on kuitenkin pyrittävä parhaaseen mahdolliseen kustannus/hyötysuhteeseen, valtio arvioi ensin asevarustelunsa arvon sen mukaan, kuinka se riittää kansallisen itsenäisyyden puolustamisen edellyttämien erityistarpeiden säilyttämiseen. Euroopan valtiot eivät siis voi määritellä asevarustelunsa erityispiirteitä sellaisten valtioiden toiveiden mukaisesti, jotka ovat niiden mahdollisia hankkijoita.
Titleyn mietinnössä vaalitaan todellisuudessa liberalismin nimissä epätasapainon kulttia, josta näyttää muodostuvan komission virallinen oppijärjestelmä: eurooppalaisten olisi jatkuvasti näytettävä puhtaimman ja yhä ehdottomamman liberalismin esimerkkiä omien etujensa kustannuksella.
Mietinnössä huomautetaan, että amerikkalaiseen asevarusteluun kohdistetaan kaikenlaisia suojelutoimia, jotka estävät täyden kilpailun. Siinä ei kuitenkaan suinkaan suositella samankaltaista asennetta yhteisölle, jonka päinvastoin olisi avauduttava kohti " sotilasvälineistön ostamista kolmansista maista" sekä " sotilasteknologian siirtoa" .
Olemme jokainen yhtä mieltä siitä, että on välttämätöntä kehittää yhteisiä asevarusteluohjelmia, jotta voidaan tuottaa pidempiä sarjoja ja alentaa uusien aseiden kustannuksia. Tämän erityisen arkaluontoisen ja vaikean tavoitteen toteuttamista ei kuitenkaan voida lähestyä yhtenäisesti, kuten Titleyn mietinnössä suositellaan. Sen olisi sen sijaan kuuluttava muuttuvan geometrian menetelmään, jos asiassa halutaan todella edistyä.
Asevarustelu on ala, jossa ei enää lasketa omaleimaisuuden puutteen, määrärahojen ylityksen ja talousarviossa määrättyjen summien maksamatta jättämisen vuoksi keskeytyneitä eurooppalaisia hankkeita? Jäykkien yhteisötason yhteistyöpuitteiden, jossa ei oteta huomioon kansakuntien tahtoa ja todellisia tarpeita, luominen tälle alalle olisi täysin keinotekoista ja voisi johtaa ainoastaan hirvittäviin tuloksiin.
Tehokkaan yhteistyön käynnistämiseen ei tarvita menettelyjen mullistamista tai rakenteellista aktivismia, vaan tarkkaa yhdenmukaisuutta, jonka tietyt kumppanit vähitellen ja tosiasioihin perustuen määrittelevät kaikkien tarpeiden ja yhdessä toteutettujen laitteiden välille tällä alalla, johon löysät kompromissit ja summittaiset erittelyt tuskin sopivat. Mitä tulee eurooppalaiseen asevarusteluvirastoon, jota ei ole olemassa, mutta joka olisi välttämätön, hankkeet seuraavat toinen toistaan lähinnä tiedotusvälinevaikutuksensa mukaan, ilman että jää aikaa saavuttaa käytännön tuloksia. Ranskalais-saksalainen asevarusteluvirasto oli tuskin saatu perustettua vuonna 1995, kun heräsi ajatus sen laajentamisesta koskemaan muitakin osapuolia vuonna 1996. Sen yleistämistä koskemaan muita maita ehdotettiin vuonna 1997.
Sen sijaan, että etusija on annettu vientiä ja ulkopuolisten kumppaneiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskeville kysymyksille, olisi pitänyt korostaa Euroopan sisäistä rationalisointia. Sitä paitsi tämä rationalisointi voidaan saada päätökseen ainoastaan, jos komissio yhdistää kilpailupolitiikkansa suosittelemaansa jälleenrakentamispolitiikkaan. Tähän asti komissio on kuitenkin suosinut asevarusteluteollisuudessa Atlantin ylittävää liittoa eurooppalaisen yhteensulautumisen sijasta (tässä tapauksessa englantilais-ranskalaisen) ilmailun ja sähkön alalla. Euroopan asevarustelun tavoitteena on kuitenkin luonnollisesti oltava niiden jäsenvaltioiden yhteenkokoaminen, jotka haluavat liittää yhteen eurooppalaiset edut saadakseen keinonsa riittämään paremmin.
Titleyn esittelemässä päätöslauselmaesityksessä ei korostettu näitä olennaisen tärkeitä seikkoja, joten en voinut antaa hänelle tukeani.

Van der Waal
Kohtaamme keskustelun eurooppalaisen puolustusteollisuuden toivottavuudesta ja tämän aiheen kaksinaisen luonteen. Toisaalta on olemassa rajoittunut kilpailukyky eurooppalaisten markkinoiden puuttumisen seurauksena. Toisaalta asialla on vahva poliittinen puoli, koska se liittyy pyrkimykseen yhteisestä eurooppalaisesta ulko- ja turvallisuuspolitiikasta. Määräysvalta sotateollisuudesta ja puolustuksesta koskettaa kansallisen suvereeniteetin ydintä, eivätkä jäsenvaltiot luovu siitä helposti.
Koska pyrkimys eurooppalaiseen puolustusteollisuuteen sijoitetaan komission tiedonannossa ja Titleyn mietinnössä eurooppalaisen turvallisuuspolitiikan puitteisiin, kiinnitetään valitettavasti vähän huomiota niihin mahdollisuuksiin, joita atlanttinen yhteistyö tarjoaa yhdessä Yhdysvaltain kanssa NATO: n puitteissa. Euroopan ei tule pyrkiä omaan puolustusteollisuuteen Yhdysvaltain kilpailijana. Amerikkalainen puolustusteollisuus hallitsee yhä amerikkalaisia markkinoita ja tarjoaa vähän mahdollisuuksia eurooppalaisille tuotteille. Sotilaallisella alueella Eurooppa on lisäksi erittäin riippuvainen Yhdysvalloista. On erittäin tärkeää säilyttää vahvat atlanttiset suhteet NATO: n kautta. Käsite " Combined Joint Task Forces" , joka vahvistettiin viime vuonna Pohjois-Atlantin neuvoston kokouksessa Berliinissä, tekee selväksi, että ei ole välttämätöntä kehittää täydellistä erillistä sotateollisuutta NATO: n ulkopuolella.
Tämä ei poista sitä, ettemmekö olisi komission ja esittelijän kanssa sitä mieltä, että on olemassa hyvät syyt edistää yhteistyötä eurooppalaisten puolustusmateriaalia tuottavien yritysten välillä ja vahvistaa alan kilpailukykyä. Komission esittämät toimenpiteet 223 artiklan asiattoman käytön vastustamiseksi ja tutkimuksen ja teknologisen kehityksen standardisointi, normalisointi ja tukeminen saavat meidän tukemme. Tässä olisi voitu painottaa enemmän puolustusteollisuuden omaa vastuuta sen tuotannon uudelleen järjestämisessä.
Lopuksi on viitattava siihen, että puolustusmarkkinoiden pitkälle menevä vapauttaminen on vaikeasti toteutettavissa alan erityisluonteen takia. Muutamat suuret maat hallitsevat eurooppalaista puolustusteollisuutta. Sen lisäksi puolustushankkeita voidaan antaa vain tietyille yrityksille hankkeiden erityisvaatimusten takia. Ei voida välttyä tietyltä kansalliselta värittymiseltä, joten 223 artiklan poistamisesta ei voida toistaiseksi puhua.
Cohn-Benditin mietintö (A4-0127/97)
Theonas
Balkanin maiden ja varsinkin entisestä Jugoslaviasta syntyneiden maiden alueellisen yhteistyön kehittäminen on perusedellytys rauhan, turvallisuuden ja keskinäisen yhteistyön vahvistamiseksi sekä maiden ja niiden kansojen kulttuurisen ja taloudellisen kehityksen ja yhteistyön aikaansaamiseksi.
Tässä mielessä Euroopan unionin on muutettava kielteistä asennoitumistansa. Euroopan unionin tähänastinen politiikka on ollut ratkaisevasti vaikuttamassa entisen Jugoslavian hajoamiseen, sodan puhkeamiseen ja nykyisen kärjistyneen tilanteen ylläpitämiseen, joka johtuu vieraiden sotavoimien läsnäolosta paitsi Bosniassa myös kaikkialla Balkanin alueella joko monikansallisten joukkojen muodossa, kuten Albanian tapauksessa, tai sotilastukikohtien ja -palvelujen muodossa.
Euroopan unionin alueen maiden kanssa tekemien sopimusten on palveltava poliittisen vakauden saamista Balkanille, niiden on taattava alueellisten rajojen koskemattomuus, alueen kansojen hyvinvointi, ihmisoikeuksien suojeleminen, vähemmistöjen oikeuksien suojeleminen, pakolaisten paluun helpottuminen ja terveen yhteiskunnallisen rakenteen muodostaminen, sen sijaan, että ne luovat uusia vaikutusalueita ja vahvistavat alueen kansojen kannalta vieraita etuja.
Euroopan unionin on osallistuttava aktiivisesti alueen rakentamiseen antamalla kaikkea mahdollista poliittista, taloudellista (kaupallista, teknistä tai rahallista) ja tieteellistä tukea. Ei muutenkaan pidä unohtaa sen vastuuta ja osuutta Jugoslavian tragediassa, kun se rohkaisi ja hyväksyi itsenäisyyttä ajavat pyrkimykset. Katsomme, että Euroopan unionin strategiaan täytyy kuulua ei vain sodan entiset osapuolet, vaan kaikki Kaakkois-Euroopan maat eli myös Albanian ja FYROMin, koska niiden ongelmat ovat samankaltaisia ja koska alueellisen yhteistyön tavoite on erittäin merkittävä alueen vakauttamisen kannalta. Olemme täysin eri mieltä valikoidun yhteistyön kanssa, koska se on pyrkimys pitää yllä sellaista politiikkaa, joka aiheuttaa hajoamista, syrjintää, ristiriitoja ja vastakkainasettelua.
Kaikkien sopimusten on oltava sellaisia, että rahoitus ja muu avustaminen jaetaan tasaisesti tasavaltojen ja kansojen välillä niin, että vallitsevaa status quota ja jokaisen maan ominaispiirteitä kunnioitetaan. Ne eivät saa muodostaa kyseisiin maihin kohdistuvia valvontakeinoja. Niiden on annettava Balkanin maiden tehdä omia valintoja ja päättää itse omasta kohtalostaan. Tältä kannalta katsottuna pidämme käsittämättöminä ja erityisen vaarallisina mietinnössä olevia kehotuksia uusiin autonomia-aloitteisiin, kuten se, joka liittyy Kosovoon. Tällaiset valinnat saattavat osoittautua tuhoisiksi paitsi entisen Jugoslavian maiden kannalta, yleisemminkin rauhan kannalta Balkanilla ja laajemminkin.
Euroopan unionin antama avustus ei saa johtaa ehtoihin, jotka mitätöivät alueen hallitusten mahdollisuuksia valintoihin ja tuovat " villin" kapitalismin uuteen Marshall-suunnitelmaan vedoten alueen kansojen kustannuksella. Euroopan unionin " määräysten" noudattaminen ei myöskään saa olla kriteerinä yhteistyösopimusten tulevaisuudelle.
Tarve osallistua alueen jälleenrakentamiseen ei saa olla verukkeena lisätä Euroopan unionin sotilaallista luonnetta tai muuttaa sitä kansainväliseksi poliisiksi niiden rankaisemiseksi, jotka eivät tottele uuden kansainvälisen järjestyksen määräyksiä. Uusien jännitysten välttämiseksi on noudatettava kansainvälisiä sopimuksia ja kansainvälistä oikeutta ja kunnioitettava rajojen koskemattomuutta, kansallista suvereniteettia ja itsenäisyyttä. Sotilaalliset valinnat, kuten " Euroopan rauhanturvajoukot" saavat aina koko alueen kansojen ja työtä tekevien vastustuksen ja myös muiden Euroopan maiden vastustuksen, jotka ymmärtävät, mitä on tällaisten petollisten nimikkeiden takana.
Barón Crespon mietintö (A4-0133/97)
Ahlqvist, Andersson, Hulthén, Lööw, Theorin, Waidelich ja Wibe
Ruotsi on liittoutumaton valtio ja aikoo sellaisena pysyä. Tästä seuraa, että ei voida kuvitella kehitystä kohti yhteistä eurooppalaista puolustusta EU: n puitteissa eikä organisatorista lähentymistä EU: n ja WEU: n välillä.
Yleisen säännön luominen määräenemmistöstä yhteisten toimenpiteiden toteuttamiseksi ilman sitä varausta, että jäsenmaalla pitää olla veto-oikeus elintärkeissä turvallisuuseduissa, sotii Ruotsin politiikkaa vastaan tällä alueella. Eivät myöskään sanamuodot siitä, että yhteiset toimenpiteet pitää rahoittaa yhteisestä budjetista, ole linjassa sen kanssa, minkä taakse me voimme asettua.
Siksi emme voi äänestää tämän mietinnön puolesta.
Päätöslauselma banaanialasta
Novo
Äänestämme päätöslauselmaa jotensakin vastahakoisesti. Valitsimme sen kannattamista, koska se ehdottaa edes sitä, että komission ja neuvoston täytyy käydä läpi WTO: n tuomioneuvoston päätöksen koko valitusmenettely, joka tuomitsee tämänhetkiset, jo itsessään herkät eurooppalaiset banaanimarkkinat. Päätöslauselman hyväksyntä estää myös tiettyjen maiden, kuten Saksan, strategiat kannattaa suuria eurooppalaisia maahantuojapainostusryhmiä, jotka vaativat, että komissio ja neuvosto hyväksyisivät heti tämän " tuomitsevan päätöksen" .
Hyväksytystä ehdotuksesta jää kuitenkin vielä paljon sanomista. Esimerkiksi itse WTO haluaa toisessa tuomitsevassa päätöksessään pakottaa Euroopan unionin amerikkalaisen hormonien avulla kasvatetun karjan vapaaseen maahantuontiin, huolimatta " hullujen lehmien" kokemuksesta ja huolimatta eurooppalaisen elintarviketurvallisuuden valiokuntien kielteisistä kannoista. On jäänyt sanomatta, että komissio on luopunut WTO: ssa nostamastaan kanteesta Yhdysvaltoja vastaan, joka oli rikkonut selviä kaupallisia sääntöjä ja HelmsBurtonin lakia, jotka koskevat kansainvälisiä seuraamuksia. Helms-Burtonin laki syntyi, kun espanjalainen yrittäjä vangittiin hänen Kuubaan tekemänsä maihinnousun takia. Hän teki " rikoksen" solmiessaan kaupallisia suhteita tuon saaren kanssa. On jäänyt sanomatta myös, että banaanimarkkinoita koskeva päätös hyödyttää valtioiden välisiä amerikkalaisia yhtiöitä, jotka ovat yhteydessä banaanidollariin, ja vahingoittaa pahasti eurooppalaisia tuottajia, varsinkin Madeiran banaanintuottajia.
Kaikkia näitä asioita olisi pitänyt analysoida yhdessä, vaikka kyseessä on vain ja ainoastaan banaani. On kuitenkin kyseessä myös WTO: n toiminta, joka yhä enemmän myötäilee amerikkalaisten etuja, ja komission lisääntyvä nöyristely näitä samaisia amerikkalaisten etuja kohtaan. Lopulta on kyse siitä, että on jätettävä meediakeskustelut sellaisten säädösten tarpeesta, jotka säätelevät lisääntyvää kaupallista ylimaailmallistumista, " rikottava" tarpeen syventymistä. Tässä mielessä riittäisi hallitusten päättäväinen sana, nimenomaan Portugalin hallituksen, vaikka viimeaikaiset esimerkit kaupallisissa suhteissa ja sopimuksissa (Marokon ja muiden kanssa) eivät takaa, että siirryttäisiin sanoista tekoihin!
Päätöslauselma Zairen tilanteesta
Hory
Parlamenttimme päätöslauselma annetaan jälleen kerran myöhässä suhteessa todellisuuteen, johon se väittää pyrkivänsä vaikuttamaan. Olemme jälleen kerran myöhässä poliittis-sotilaallisessa tilanteessa, jonka kehitystä emme osanneet ennakoida, johon emme osanneet varautua ja jota emme ymmärrä.
Hetkellä, jolloin A.F.D.L.C.Z valmistautuu siirtymään Kinshasaan diktatuurista vapautetun väestön suosion saattelemana, me vaadimme siirtymävallan luomista, joka ei olisi muuta kuin marsalkka Mobutun viimeinen siirto. Hetkellä, jolloin kolmekymmentä vuotta kestäneiden väkivaltaisuuksien, teloitusten, julmuuksien ja lahjonnan tilalle on tulossa toisenlaista väkivaltaa - joka on luonnollisesti kohtuutonta, mutta valitettavasti olemassaolevan tilanteen kannalta oikeutettua - meidän pitäisi nyt tuomita se, vaikka emme ole koskaan millään tavoin vastustaneet aikaisempaa tilannetta. Hetkellä, jolloin Zairen tilanteen todennäköinen poliittinen ja sotilaallinen vakaus mahdollistaisi vihdoinkin Ruandan pakolaisten ja Zairen itäosien siviiliväestön auttamisen, olisi Euroopan unionin toisena ensisijaisena tavoitteena oltava Laurent Désiré Kabilan oikeuskäsittelyn tutkiminen, vaikka pakolaisten kärsimyksistä vastuussa olevat henkilöt ovatkin tiedossa: Habyarimana Ruandan diktatuurissa vuoteen 1994 asti, FAR ja Interamwé pakolaisleirien asukkaiden panttivangeiksi ottamisessa, Ranskan (teloitukset) ja Zairen (tukikohdat) hallitusten yhteinen kuuluisa operaatio " Turkoosi" . Nämä ovat pakolaisten kaksi ja puoli vuotta kestäneiden kärsimysten todelliset syylliset.
Kigalin uudet viranomaiset toistelivat kahden vuoden ajan yleisen välinpitämättömyyden vallitessa, että Itä-Zairen pakolaisleirit ovat vaara heidän valtionsa turvallisuudelle ja aikapommi koko Keski-Afrikalle. Kukaan ei halunnut kuulla näitä oikeaan osuneita ja realistisia varoituksia. Jatkon me tiedämmekin.
Euroopan unionin lopputulos on nyt täysin selvä. Antaessaan yhteisen diplomatiansa kahden jäsenvaltion, Ranskan ja Belgian, käsiin, unioni sitoutui sokeasti tukemaan Mobutua Zairen vakauden ja alueellisen yhtenäisyyden takaajana. Euroopan vaikutusvalta on täysin häviämässä Amerikan ulkopoliittisen todellisuudentajun edessä valtavalta alueelta, joka ulottuu Etelä-Sudanista Atlantin valtamereen. Zairen tapaus paljasti Euroopan diplomatian täydellisen epäonnistumisen tämän kriisin naurettavuutta ja sen todennäköistä ratkaisua ajatellen. Euroopan kehitysapupolitiikassa ei myöskään ole vähimmäisedellytyksenä kyetty vaatimaan demokratiaa, joka olisi voinut vaikuttaa alueen diktatuureihin. Nyt unioni uskoo kykenevänsä vaatimaan Zairen uusilta vallanpitäjiltä, jotka nousevat kansalaissodan raunioista ja joiden on kehitettävä diktatuurin tuhoamaa maata, täydellisen demokraattisia oloja.
Tämän kärsimyksiä aiheuttaneen tapauksen jälkeen meidän on ehdottomasta tarkistettava perusteellisesti diplomatiaamme ja kehitysapupolitiikkaamme. Toivon ainoastaan, että suurten järvien kriisi teki tämän selväksi.
Soulierin mietintö (A4-0131/97)
Caudron
Komissio antaa ensimmäisen kerran parlamentin käsiteltäväksi tämän suuntaa-antavan ydinvoimaohjelman ja voimme olla todella iloisia siitä, että meitä kuullaan.
Kysymys ei ole ydinvoiman sopivuudesta tai sopimattomuudesta keskustelemisesta, sillä se on jäsenvaltioiden tehtävä. Kyse ei siis ole siitä, onko ydinreaktoreiden tuottaman energian osuutta lisättävä vai vähennettävä. Kyse on siitä, että on pohdittava voimaloiden ikääntymistä ja sen seurauksia erityisesti turvallisuuden kannalta.
Esittelijä on oikeassa tarkastellessaan mietinnössään ydinvoimaa sen hallinnon kannalta. Ydinvoiman nykyisistä haasteista merkittävimmät asettuvat jätteiden ja laitosten ikääntymisen tasolle. Ne edellyttävät laajemman turvallisuuden toteuttamista voimaloiden toiminnassa sekä ennen kaikkea sopimusta ydinjätteiden käsittelystä sekä niiden harkitsemattomien kuljetusten torjuntaa unionin sisällä.
Tämä turvallisuusmääräys ei rajoitu unionin rajoille, sillä radioaktiivinen uhka on " vapaan liikkuvuuden" alainen? työtä on huomattavasti erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIE).
Lopuksi, ja koska käsiteltävä aihe koskee ydinvoiman soveltuvuutta, haluan ilmaista tukeni ydinvoimaa koskeville yhteisille periaatteille: kansalliset valtuudet ryhtyä käyttämään ydinvoimaa, näiden valintojen kunnioittaminen koko unionissa, korkean turvallisuustason takaaminen, jäsenvaltioiden ja ydinvoimaloita hyödyntävien tahojen yhteisvastuu Euroopan kansalaisia kohtaan, mitä tulee ydinturvallisuuteen.
Muut mietinnöt mahdollistavat Euroopan energialähteiden soveltuvuuden käsittelyn. On hyväksyttävä se seikka, että 30 prosenttia Euroopan energiasta on ydinenergiaa ja otettava huomioon kaikki tarvittavat toimenpiteet Euroopan kansalaisten tulevaisuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi.

Fayot
Haluaisin selittää teille, miksi luxemburgilaisena äänestän Soulierin mietintöä vastaan.
Olen kotoisin maasta, joka 70-luvulla teki päätöksen, ettei se rakenna ydinvoimalaa Moselin rannalle. Tämä valinta oli laajalti Luxemburgin hallituksessa olleiden sosialistien sanelema. Joitakin vuosia myöhemmin suuri naapurimme Ranska, jonka asenteen ydinvoimaa kohtaan tunnemme, rakensi valtavan voimalan Cattenomiin, Luxemburgin ja Saksan rajalle, kysymättä kenenkään mielipidettä asiasta.
Tarvittiin vuosikymmeniä sekä lukuisia valtiovierailuja ja diplomaattisia toimia, ennen kuin Ranskan ydinteollisuus suostui antamaan luotettavia tietoja voimalan päästöistä ja rakentamaan sinne hälytysjärjestelmän. Tällä hetkellä toinen ydinvoimavaltio Belgia on ottanut esille mahdollisuuden varastoida ydinjätteitään luonnonsuojelu- ja turistialueelle Belgian Ardenneille, kuuden kilometrin päähän Luxemburgin rajasta.
Samaan aikaan Lorrainen alueen Apachissa, kaapelinmitan päässä Luxemburgin rajalta, sattunut rautatieonnettomuus paljasti, että Euroopassa risteilee joka suuntaan ydinjätteitä kuljettavia junia kohti jätteidenkäsittelylaitoksia, ilman että kukaan on tietoinen asiasta. Emme myöskään tiedä mitään näiden kuljetusten turvallisuustoimenpiteistä tai kuljetusolosuhteista. Kokonainen väestö voitaisiin saastuttaa yhdessä yössä. Olen siis ehdottomasti tällaista ydinvoiman käyttöä vastaan.
Olen kuitenkin ryhmäni kanssa samaa mieltä siitä, että ydinvoiman vaarojen uhatessa on välttämätöntä varmistaa laajalle ulottuva turvallisuus ja mukauttaa siten Euratomin perustamissopimus vastaamaan perustaltaan nykytilannetta, jotta turvallisuus voidaan taata ja kaikkia ydinteollisuuden näkökohtia voidaan valvoa. Sopimus on jäänne aikakaudelta, jolloin ydinvoimaa ihailtiin sokeasti.

Holm
Mielestäni tämä mietintö on monessa suhteessa puutteellinen. Jopa komission tiedonanto on puutteellinen, ennen muuta siitä puuttuu turvallisuusanalyysi. Tämä on kummallista, sillä päämääränä Euratom-esityksessä on käsitellä turvallisuusnäkökohtia.
EU: n jäsenmaiden enemmistöllä ei ole ydinvoimaa tai ne ovat siitä luopumassa. Tästä näkökulmasta on merkittävää, että Euroopan komissio jatkaa yritystä sijoittaa lisää ydinvoimaa EU: in ja meidän ympäristöömme.
Minun mielestäni Euratomista pitää sen sijaan luopua. Se on suosinut riittävästi ydinvoimaa ja on elinaikanaan antanut ydinvoimalle suunnattomia summia tukea. Euratom pitää sen sijaan muuttaa sopimukseksi ydinvoimasta luopumisesta ja uudistuvien energianlähteiden hyödyntämisestä.
Vihreiden ryhmä on tehnyt paljon muutosesityksiä. Minä tuen niitä kaikkia ja toivon niiden hyväksymistä täysistunnossa.
Lopuksi haluan siteerata mitä ympäristövaliokunta kirjoitti mietinnössään, joka kokoaa tärkeimmät asiat hyvin yhteen: " Yhteenvetona täytyy sanoa, että komissiolla on ongelma: se haluaisi niin mielellään edistää ydinvoimaa. Mutta onnistumisesta ei ole mitään toiveita. Kansalaiset eivät halua" .

Lindqvist
Mietintö haluaa tukea ydinvoiman käyttöä ja koordinoida ydinvoiman käyttöä tutkimuksen, kehityksen ja EU-maiden välisen turvallisuuden kautta. Keskustapuolueen mielestä ydinvoimasta on luovuttava, ja se on ajanut tätä vaatimusta Ruotsissa 25 vuotta. Ruotsissa oli v. 1980 kansanäänestys ydinvoimasta ja siinä päätettiin, että ydinvoima poistetaan energiajärjestelmästä. Kevään 1997 aikana on Ruotsin hallitus ja keskustapuolue ym. päässeet yhteisymmärrykseen ydinvoimasta luopumisen aloittamisesta siten, että yksi Barsebäckin reaktori poistetaan käytöstä ennen vuoden 1998 vaaleja.
Ydinvoima ei ole kestävä energialähde. Se ei ole myöskään halpa, niin kuin mietinnössä annetaan ymmärtää. Siinä ei puhuta mitään turvallisuuden, reaktorien sulkemisen eikä jätteen varastoinnin kustannuksista. Ydinvoima on vanhentunutta tekniikkaa, joka pitää korvata bioenergialla ja muilla uusiutuvilla energialähteillä. EU: lla ei ole mitään syytä tukea juuri tätä energialähdettä. Euratom-sopimuksesta pitää siksi luopua ja korvata se sopimuksella uusiutuvista ja kestävistä energialähteistä.
Mietintö sisältää myönteisiä ehdotuksia ydinturvallisuuden lisäämisestä. Se on tietysti hyvä, mutta ei voi koskaan oikeuttaa ydinvoimaan energialähteenä. Siksi olen äänestänyt tätä mietintöä vastaan.

Tannert
Koska olen vakuuttunut siitä, että energian tuottaminen ydinfuusiolla ja siitä syntyvän radioaktiivisen jätteen varastointi aiheuttavat periaatteellisia ja suhteettomia riskejä, ja koska ydinenergian jatkuva tukeminen Euroopan atomienergiayhteisön varoista johtaa yhä suurempaan vääristymään tutkimuksen ja niin kutsuttujen uusiutuvien energioiden markkinoille pääsyn alalla, olen äänestänyt ryhmäni enemmistöstä poiketen seuraavista kohdista: edellä mainitun mietinnön tarkistuksista 4, 7, 11, 16, 17, 21, 22 ja 24.

Verwaerde
Ensiksi haluan onnitella André Soulieria hänen Euroopan unionin ydinteollisuutta koskevasta mietinnöstään.
Toisaalta meidän on syytä olla iloisia siitä, että Euroopan komissio on laatinut Euroopan parlamentille tiedonannon tästä Euroopan unionin neljännestä suuntaa-antavasta ydinohjelmasta, joka on jatkoa Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaisille vuosien 1966, 1972 ja 1984 ohjelmille.
Sopimuksessa määrätään itse asiassa ainoastaan siitä, että asiassa on kuultava talous- ja sosiaalikomiteaa. Euroopan komission tekemän ehdotuksen antaminen käsiteltäväksemme on aloite, josta olen hyvin iloinen.
Hyväksyn täysin kollegamme mietinnön, joka on tasapainoinen, käytännöllinen ja realistinen. Siinä otetaan huomioon koko ydinteollisuus ja siinä otetaan esille ydinpolttoaineen kiertokulun jokaiseen vaiheeseen liittyvät ongelmat louhinnasta alkaen aina lopulliseen varastointiin tai hävittämiseen asti.
Lisäksi tälle aloitteelle annettu poliittinen sysäys vaikuttaa minusta erityisen merkittävältä. Kehottamalla ministerineuvostoa vihdoinkin ilmaisemaan mielipiteensä tämän neljännen ohjelman periaatteista Euroopan parlamentti edistää keskustelua kaikista Euroopan ydinteollisuuteen liittyvistä seikoista.
(Istunto keskeytettiin klo 13.30 ja se jatkui klo 15.00.)

Keskustelu ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana keskustelu tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista.

Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista kahdeksasta päätöslauselmasta:
B4-0393/97 De Clercq ja muut ELDR-ryhmän puolesta Helms-Burtonin laista; -B4-0398/97 Medina Ortega ja Hindley PSE-ryhmän puolesta Helms-Burtonin lakia ja D'Amato-Kennedyn lakia koskevan riidan sovittelun keskeyttämisestä Maailman kauppajärjestössä; -B4-0399/97 Azzolini ja muut UPE-ryhmän puolesta Helms-Burtonin laista; -B4-0401/97 Dell'Alba ja Leperre-Verrier ARE-ryhmän puolesta Kuubaa koskevasta Helms-Burtonin laista ja Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen sopimuksesta; -B4-0406/97 Castellina ja muut GUE/NGL-ryhmän puolesta Helms-Burtonin lakia koskevasta järjestelystä; -B4-0410/97 Carnero González ja muut GUE/NGL-ryhmän puolesta Yhdysvalloissa pidätetystä liikemiehestä; -B4-0429/97 Kreissl-Dörfler ja muut V-ryhmän puolesta Helms-Burtonin lakia koskevasta järjestelystä; -B4-0432/97 Kittelmann ja muut PPE-ryhmän puolesta Helms-Burtonin lakia ja D'Amato-Kennedyn lakia koskevan riidan sovittelun keskeyttämisestä Maailman kauppajärjestössä.
Medina Ortega
Arvoisa puhemies, tällä hetkellä ja tämän viikon ajan on Helms-Burtonin lakia koskevasta aiheesta keskusteltu useissa yhteyksissä, ja etenkin neuvostolle ja komissiolle osoitettujen kysymysten kehyksessä. Siten suurin osa keskusteluista on jo käyty. Ja uskon, että tällä hetkellä sekä neuvosto että komissio tietävät parlamentin jäsenten kannan tässä asiassa.
Tänään kertaamme kuitenkin hieman aihetta yhteisessä päätöslauselmaehdotuksessa, jota kaikki poliittiset ryhmät tukevat. Ilman, että siirrymme käsittelemään Kuuban tasavallan toimenpiteiden oikeudenmukaisuutta tai epäoikeudenmukaisuutta, mielestäni tällä hetkellä olemme huolissamme ennen kaikkea komission kannasta liittyen sen neuvotteluvaltuuksien hoitoon. Toisin sanoen olemme tällä hetkellä tekemisissä ristiriitaisen tilanteen kanssa. Pohjois-Amerikan hallitus voi puolustautua Yhdysvaltain kongressissa ja kieltäytyä hyväksymästä Maailman kauppajärjestön tuomiovaltaa kaupallisessa kysymyksessä kuten Helms-Burtonin lain kohdalla. Toisaalta taas me emme voi koskaan saada samantapaisia valtuuksia Euroopan parlamentilta, jotta voisimme väitellä asiasta Pohjois-Amerikan hallituksen kanssa.
Jos Euroopan unioni toimisi viisaasti ja jos neuvoston ja komission toimielimet toimisivat viisaasti, sanoisin, että kansainvälisten neuvottelujen kannalta olisi erittäin hyödyllistä, että komissio voisi tiettyjen kysymysten kohdalla todeta, että Euroopan parlamentilla on valtuus sanoa viimeinen sana.
Koska komissio on luopunut vetoomuksesta, mielestämme se on tällä hetkellä saattanut syyllistyä yhteisön normien rikkomiseen - viittamme tässä Euroopan unionin perustamissopimuksen päätöksentekoprosessia käsittelevään 113 artiklaan, 228 artiklan 3 kohdan 1 ja 2 alakohtaan ja 235 artiklaan.
Mitä me poliittiset ryhmät tällä hetkellä itseasiassa pyydämme on, että komissio esittää uudestaan vastalauseensa pohjoisamerikkalaisten politiikalle koskien Pohjois-Amerikan eurooppalaisia koskettavan oikeuden ekstraterritoriaalista soveltamista. Oikeutta on sovellettava siten, että sellaiset lait kuten Helmsin-Burtonin laki tai Amaton-Kennedyn laki eivät estä yhteisön päätöksiä.
Tämä parlamentaarinen toimielin hyväksyy järjestelmän toiminnan ainoastaan siinä tapauksessa, jos parlamentti saa tyydyttävän vastauksen, jossa selitetään yksityiskohtaisesti syyt siihen, miksi komissio on luopunut prosessista.
Loppujen lopuksi mielestäni komission toiminta Helmsin-Burtonin lain tapauksessa - yhteisön oikeuden hylkääminen ilman, että on kuultu yhteisön parlamentaarista toimielintä - tarkoittaa sitä, että komissio on lyönyt itse itseään ja heikentänyt neuvottelukykyään kansainvälisesti. Joskus lyhyen aikavälin seuraelämän taidot, joiden tavoitteena on esimerkiksi saavuttaa pelkkä poliittinen kompromissi ilman, että Yhdysvallat tekee mitään oikeudellista kompromissia, voivat antaa iskun itse Euroopan komissiolle.

Plooij-van Gorsel
Arvoisa puhemies, en tiennyt, että olin ensimmäinen puhuja. Pyydän anteeksi myöhästymistäni.
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, parlamentti sai 14. huhtikuuta kuulla Agence Europe n kautta, että unionin WTO: n puitteissa Yhdysvaltoja ja Helms-Burtonin lakia vastaan käynnistämät toimet oli keskeytetty, tämä johtui yrityksestä muuttaa Yhdysvaltain säätämän lain ekstraterritoriaalisia säännöksiä, joita ei voida hyväksyä.
Arvoisa puhemies, tietenkin ryhmäni on tyytyväinen siitä, että Yhdysvallat ja Euroopan unioni ovat päässeet sopimukseen, joka voi johtaa Helms-Burtonin lain muuttamiseen. Tällä muistiolla tai sopimuksella ei ole kuitenkaan virallista oikeudellista asemaa ja se onkin ymmärrettävää, sillä Yhdysvaltain hallitus ei voi noin vain muuttaa lakia, siihen tarvitaan kongressin päätös.
Haluaisinkin muistuttaa komission jäsentä siitä, että myös Euroopan parlamenttia on kuultava asiassa, eikä näin ole tapahtunut.
Haluaisimme lisäksi varoittaa tilanteesta, jossa syntyy kaikenlaisia kahdenvälisiä sopimuksia monenkeskisten kauppajärjestelmien puitteissa. Olisimme odottaneet mielellämme WTO: n päätöstä.

Dell'Alba
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, haluaisin lyhyesti tuoda julki kaksi tämän tapahtumasarjan kiistaa: ensimmäinen on epäilemättä, että Yhdysvallat on myöntänyt mahdollisuuden, riskin hävitä Maailman kauppajärjestön (WTO) paneelikeskustelussa Euroopan unionin esittämälle vetoomukselle. Tämä vaikuttaa minusta kuitenkin myönteiseltä tosiasialta, joka osoittaa, että toisinaan myös Euroopan unioni saattaa saada äänensä kuuluviin. Näemme, mikä on tapahtumasarjan jatko.
Halusin kuitenkin tuoda julki toisen kiistan, joka antaa tässä yksityiskohtaisessa, varmasti äärimmäisyyksiin viedyssä tapahtumasarjassa aavistaa ihmisoikeuspolitiikan perusongelman, jota ei pidä aliarvioida " heittämällä lapsi pesuveden mukana" , koska minusta vaikuttaa, että tieto, missä määrin ihmisoikeudet säätelevät yhteistyöpolitiikkaamme, edustaa ongelmaa, joka, kiitos myös Helms-Burtonin lain, on asettunut meidänkin kotiimme.

Castellina
Arvoisa puhemies, Medina ja Plooij-van Gorsel ovat puhuneet menetelmäkysymyksistä. Haluaisin viitata nyt sisältökysymyksiin. Ennen kaikkea Yhdysvaltojen tarjoamien takuiden häilyvyys lainsäädäntönsä vaikutusten estämiseksi eurooppalaisiin toimijoihin: olemme saaneet äänekkään vahvistuksen häilyvyydestä juuri muutamia päiviä sitten Internetin välityksellä, ja on todella poikkeuksellista, etteivät komission eikä neuvoston edustajat ole ilmoittaneet siitä parlamentille. Viittaan niin sanotun " Libertad" -lain (vapauslaki) tarkistukseen 1486, josta Yhdysvaltojen kongressin ulkoasiainvaliokunta äänesti viime toukokuun 6. päivänä, suhteessa Clintonin ja Leon Brittanin edustajien välillä solmittuun sopimukseen.
Tarkistuksessa viisumilain neljänteen pykälään valtiosihteeri sitoutuu toimittamaan 30 päivän sisällä yksilöidyn luettelon kaikista yhteisöistä ja yksilöistä, joihin ei enää kohdistettaisi pakotteita, ja lisäksi perusteista tapaus tapaukselta, joiden perusteella vapautus myönnettäisiin.
Kuten saatatte nähdä, olemme kokoamassa mustia listoja, mikä on äärimmäisen vakava tosiasia, joka asettaa huolestuttavaan valoon itsensä sopimuksen oletetut edut, koska sellaisten luetteloiden ainoa tavoite on mahdollistaa suoran painostuksen harjoittaminen mukaan vedettyihin yrityksiin, jotta ne luopuisivat kaikista suhteistaan Havannaan suurien Yhdysvaltojen markkinoiden boikotoinnin uhalla.
Kysymys on kuitenkin periaatteellisesti vielä vakavampi. Kuten muuten neuvoston julkilausumissa ja sen edustajan uudelleenmainitsemina tässä toimielimessä, Euroopan unioni katsoo, ettei ylialueellinen lainsäädäntö ole hyväksyttävissä oikeudellisesti eikä periaatteellisesti. Tämä istunto on ilmaissut saman tuomion. Nytpä eurooppalaisten asemasta ei ole jälkeäkään sopimuksessa, eikä lainkaan ole viitattu erääseen vakavimmista tässä yhteydessä tehdyistä oikeudenvastaisuuksista: Yhdysvalloissa on ollut vangittuna puolitoista kuukautta Espanjan kansalainen, jolle vaaditaan 100 vuoden rangaistusta, koska hän on syyllistynyt kaupankäyntiin Kuuban kanssa. Muistakaa tämä, Dell'Alba, kun puhutte ihmisoikeuksista. Ja tämä tapahtui vihollisen kanssa kaupankäyntiä koskevan Helms-Burtonia edeltäneen lain perusteella.
Millainen arvo sitten on tässä yhteydessä sillä, että pidättäydytään soveltamasta Helms-Burtonin lain ylialueellisia vaikutuksia eurooppalaisiin? Uskon, että painava poliittinen arvo, koska eurooppalaisia ei enää vahingoitettaisi, mutta kaikkia muita kyllä, kanadalaisia ja meksikolaisia esimerkiksi, mutta myös kaikkein hauraimpia Keski- ja Etelä-Amerikan valtioita. Kaikki tämä siksi, että käyttämällä valtaamme me olemme päässeet hieman häpeällisesti suojaan ja jättäneet muut, eristyneemmät, alttiiksi amerikkalaisten vastatoimenpiteille.
Maailman kauppajärjestössä käydyn riidan tavoitteena oli kyseenalaistaa periaatteet. Olemme nyt suorittaneet tämän toimen, mikä merkitsee, että olemme kieltäytyneet vahvistamasta näitä periaatteita; uskon nyt, ettei eurooppalaisten etujen arvioiminen voi olla niin ahdasmielistä, ettei ymmärrettäisi olevan arvokkaampaa pelastaa poliittinen uskottavuutemme kuin muutama liiketoimi!

Kreissl-Dörfler
Arvoisa puhemies, mitä Leon Brittan oikeus- ja kansalaisoikeuksien valiokunnasta sanoi Helms-Burtonin laista, on kyllä aika paukku! Kun hän on vuosikausia ylistänyt WTO: ta lain ja järjestyksen valvojana, sääntöihin perustuvana järjestelmänä, hän sanoo nyt yhtäkkiä, että sääntöjä ei saa ottaa niin kirjaimellisesti. Lakienhan olisi oltava heikkojen ase vahvojen vaatimuksia vastaan! Meillehän terotettiin yhä uudelleen, että WTO oli siksi välttämätön, koska esimerkiksi USA: ta ja Swazimaata pitäisi koskea samat säännöt. Nyt kaikki on menneen talven lumia.
EU keskeytti WTO: n menettelyn, koska se pelkäsi voittavansa. USA: han uhkasi jo ennen WTO: n perustamista, että se vetäytyy pois, jos sitä vastaan päätetään kolme kertaa. No, missä me oikeastaan olemme?
Leon Brittan vertasi oikeus- ja kansalaisoikeuksien valiokunnassa WTO-neuvotteluja pokerin pelaamiseen. Oikein! Mutta amerikkalaiset ovat vain parempia pokerissa. Heillä on pankki, he osasivat huijata taitavasti, ja Leon Brittan lopetti pelin kuningasvärisuora kädessään.
Me Euroopan parlamentin vihreiden ryhmä olemme aina vastustaneet WTO-pokeria. Kannatamme fair playta maailmankaupassa, tasavertaisia mahdollisuuksia, emmekä vahvimman oikeutta, sen, jolla on panostaa eniten rahaa!
Euroopan olisi pitänyt näyttää tässä asiassa, että pelisäännöt koskevat kaikkia, niin suuria kuin pieniäkin. Mutta näin me pilaamme loputkin uskottavuudesta. Kannatamme WTO: n uudistamista. Olemme kannattaneet alusta alkaen sellaisia sääntöjä, jotka koskevat esimerkiksi avoimuuden lisäämistä, demokraattista sääntelyä sekä sosiaalista ja ekologista vastuuta. Mitä tulee Kiinan hyväksymiseen WTO: n jäseneksi, niin eikö koko ajan ole sanottu, että meidän täytyy näyttää kiinalaisille, että sääntöjä on noudatettava, jos haluaa olla mukana. Luuletteko te sitten tosissanne, että kiinalaiset eivät osaa lukea sanomalehteä, vai mitä?

Kittelmann
Arvoisa puhemies ja hyvät naiset ja herrat, en haluaisi käsitellä tämän asian perinpohjaista muuttamista, vaan kritiikkini pääpaino on teknisessä kysymyksessä. Parlamentti on nimittäin pettynyt siihen, että sitä ei kuulla olennaisessa kysymyksessä. En tiedä, miten olisimme käyttäytyneet, jos Leon Brittan olisi kuullut meitä etukäteen ja selvittänyt tilanteen meille. Olisimmekohan äänestäneet kysymyksen puolesta? Sitä emme enää saa tietää.
Mutta kysymyksissä, kuten Helms-Burtonin laki, jossa Euroopan parlamentti asetti painopisteet, kun neuvosto ja komissio vielä pohtivat sitä, kuinka kovalla kädellä asiaa olisi käsiteltävä, parlamenttia ei voi ensin myötäillä ja tehdä sen kanssa tiivistä yhteistyötä, ja tehdä sitten päätös, josta me saamme tietää sanomalehdestä, ja sanoa jälkeenpäin, että asialle ei voi mitään! Tämä on perustavaa laatua oleva kysymys, ja pyydän komissiota sydämeni pohjasta, ettei se tekisi tällaista enää parlamentille. Toimivaltainen REX-valiokunta, joka oli myös koko ajan mukana työssä, ei myöskään tiennyt asiasta. Leon Brittan, esitimme asian yksityiskohtaisesti REX-valiokunnalle, mutta vasta toissapäivänä. Sitä ennen meillä ei ollut mahdollisuutta siihen.
Kysehän on olennaisilta osin siitä, että Yhdysvaltain kongressi hyväksyi kansalaisoikeuksien vastaisen lainsäädännön. Totesimme kaikki yhdessä, että tämä ei käy, ja että se täytyy järjestää WTO: n kautta. Kongressi pilkkasi Eurooppaa. Yksittäiset edustajat pitävät meitä Euroopassa heikkoina raukkoina. Teemme, mitä haluamme, ja kun tunnistamme, mikä on oikein, silloinhan täytyy tehdä, mitä me haluamme. Tässä tilanteessahan tarvitaan tiettyä menettelytapaa, jotta vuorossa oleva kongressi ei saa sitä kuvaa Clintonin yrittäessä muuttaa tulosta, että hän on loppujen lopuksi voittaja, sillä olennaiset osat lainsäädännöstä, jota me pidämme kansalaisoikeuksien vastaisena, jäävät ennalleen.
Siksi pyydän komissiolta, että voisimme jatkossakin tehdä sen kanssa luottamuksellista yhteistyötä. Mutta pidättehän huolen siitä, että olette myös luottamuksen arvoisia, ettekä valikoi, missä asioissa meitä kuulette ja missä ette. Tässä suhteessa kritiikkimme on tämän kysymyksen yhteydessä teknistä ja sisällöllistä.

Leperre-Verrier
Arvoisa puhemies, aivan ensiksi on syytä kysyä, kuuluuko Helms-Burtonin ongelma todellakin tähän kiireellisten asioiden keskusteluun.
Tämän vuoksi neuvoston läsnäolo olisi ollut hyödyllistä. Olen myös pahoillani Sir Leon Brittanin poissaolosta. Hän on ilmoittanut taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnalle saaneensa neuvostolta valtuudet käydä Yhdysvaltojen kanssa Maailman kauppajärjestön WTO: n ulkopuolisia neuvotteluja ja saaneensa aikaan, ei sopimusta, vaan järjestelyn.
Jarruttaako tämä " järjestely" , joka sanana huolestuttaa minua kovasti, amerikkalaisen politiikan kyynistä ja itsekästä pragmatismia? Eikö jälleen kerran ole vaarana, että etusija annetaan maailmankaupan taloudellisille eduille demokratian ja ihmisoikeuksien kustannuksella?
Olemme kuitenkin useita kertoja vahvistaneet nämä vaatimukset tässä parlamentissa. Sillä rakkaat kollegat, on oltava tietoisia siitä, että suhteessa Yhdysvaltoihin, josta Helms-Burton on vain yksi esimerkki, on kyse Euroopan unionin uskottavuudesta.
Osoittakaamme olevamme tiukkoja ja määrätietoisia, jotta euroskeptikot eivät jälleen kerran hyödy tilanteesta!

Salafranca Sánchez-Neyra
Arvoisa puhemies, mielestäni puolustamatonta ei voi puolustaa. Tosiasia on, että Kuuban hallitus edustaa anakronismia latinalaisamerikkalaisten kansojen sopusointuisassa järjestyksessä maailmassa.
Kuubassa kansanvalta, vapaus ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sivuutetaan ja tallataan jalkoihin järjestelmällisesti. Arvoisa puhemies, tämä ei luonnollisestikaan tarkoita sitä, että Helms-Burtonin lailla käyttöönotetut välineet olisivat hyväksyttäviä ja että ne edistäisivät näiden arvojen toteutumista.
Me emme pidä Helms-Burtonin laista. Ja me emme pidä siitä kolmesta perustavaa laatua olevasta syystä. Ensiksi se lisää Kuuban kansan kärsimystä - joka jo sinällään on kestämätöntä. Toiseksi se luo ekstraterritoriaalisuuden periaatteen, joka loukkaa minkä tahansa suvereenin valtion heikompaakin omaatuntoa. Tarkoitan tällä sitä, että Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat suvereeneja valtioita. Ja tämän periaatteen, arvoisa puhemies, on oltava olennaisena ehtona komission ja Clintonin hallituksen tekemässä sopimuksessa uskottavuuden ongelmasta huolimatta, joka johtuu siitä, että Clintonin hallitus ja Yhdysvaltain kongressi ovat kaksi eri asiaa.
Kolmanneksi laki ei miellytä meitä siksi, että tällainen politiikka on jatkunut jo 30 vuoden ajan eikä vapauksien, kansanvallan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen alalla ole edistytty rahtuakaan, kuten tämä parlamentti Kuubalta on pyytänyt.

Van den Broek
Arvoisa puhemies, voitte uskoa minua, kun sanon, että Sir Leon olisi mielellään ollut itse läsnä tänään iltapäivällä ja puhunut täällä. Hän teki niin perinpohjaisesti eilen taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnassa, mutta hän pyysi minua tulemaan täysistuntoon, koska oli itse estynyt. Tiedätte myös, että odotettaessa tekstin ja siihen liittyvien neuvoston johtopäätösten virallista lähettämistä sopimuksen teksti on jo lähetetty parlamentille taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan kautta.
Mielestäni on hyvä muistuttaa reaktiona käytettyihin puheenvuoroihin, että tämä sopimus ei todellakaan ole oikeudellisesti sitova, vaan poliittinen sopimus, eikä sitä ole tarkoitettu lopulliseksi ratkaisuksi siihen riitaan, joka Euroopan unionilla ja Yhdysvalloilla on Helms-Burtonin ja d'Amaton laeista ja että unioni vastustaa voimakkaasti yksipuolisia toisen asteen kauppasaartoja, joilla on ekstraterritoriaalinen vaikutus ja että vasta tällaisen lainsäädännön kumoaminen tai ainakin sen ekstraterritoriaalisten vaikutusten kumoaminen voi lopullisesti ratkaista riitamme.
Nyt ei ole saavutettu muuta kuin väliaikainen järjestely, ylimenojärjestely, jos haluatte, joka johtaa siihen, että suostumme WTO: n sovittelumenettelyn keskeyttämiseen, emmekä, kuten aikaisemmin on sanottu, sen peruuttamiseen, ja tätä vastaan Yhdysvallat on suostunut myönnytyksiin. Ei siis ole niin, enkä ole kuullut niin väitettävänkään täällä tänään, että sovittelumenettely olisi lopetettu, vaan olemme pidättäneet itsellämme oikeuden käynnistää menettely uudelleen milloin tahansa tulevan vuoden aikana tai vuoden mentyä umpeen aloittaa menettely uudestaan, mikäli Yhdysvallat suorittaa EU: n etujen vastaisia toimia. Tällöin on kysymys sopimuksessa ja myös neuvoston johtopäätöksissä kuvatuista toimista.
Ei voida väittää, että komissio olisi tehnyt poliittisia myönnytyksiä Yhdysvalloille. Politiikkaamme kuuluu nimittäin se, että ratkaisuja kansainvälisiin ongelmiin, kuten kysymyksiin kansallistetusta omaisuudesta, on etsittävä kansainvälisen oikeuden pohjalta tai valtioiden välisissä neuvotteluissa ja että yksittäiset maat eivät saa määrätä politiikallaan toisia maita, tämä tarkoittaa siis ekstraterritoriaalisuuden käsitteen hylkäämistä. Koska suostuimme keskustelemaan kansallistetun omaisuuden ongelmasta, Yhdysvallat on luvannut, että Helms-Burtonin lain 3 artiklaa ei sovelleta ja että se pyrkii muuttamaan lain 4 artiklan; tiedätte, että 3 artikla käsittelee kansallistetun omaisuuden entisten omistajien oikeutta haastaa Yhdysvalloissa oikeuteen sellaiset yritykset tai yksityishenkilöt, jotka ovat sijoittaneet tällaiseen omaisuuteen tai jotka ovat saaneet tällaista omaisuutta ja että 4 artikla käsittelee sellaisten ulkomaalaisten pääsyn estämistä Yhdysvaltoihin, jotka käyvät kauppaa kansallistetulla omaisuudella Kuubassa.
Haluan viitata myös siihen, että 4 artikla ei sisällä säännöksiä sen soveltamisen kumoamisesta ja että Yhdysvallat on aina väittänyt, että tämän lainsäädännön muuttaminen on mahdotonta, joten Yhdysvaltain sopimuksessa tekemä lupaus pyrkiä saamaan aikaan muutos, joka mahdollistaisi 4 artiklan soveltamisen lopettamisen, on oikeastaan tärkeä myönnytys amerikkalaisten taholta. Lisäksi saavutettu sopimus, palaan tähän kohta, on estänyt vakavan riidan, joka olisi voinut vahingoittaa Maailman kauppajärjestöä, monenkeskistä järjestöä ja sen merkitystä. Sopimus laadittiin myös jäsenvaltioiden pyynnöstä. Haluan painottaa vielä, että yleisten asioiden neuvosto pahoitteli 24. helmikuuta, että ei oltu saavutettu riittävää edistystä Yhdysvaltain kanssa WTO: n sovittelumenettelyn keskeyttämiseksi, ja neuvosto painotti, että unioni oli valmis etsimään yleistä kahdenvälistä ratkaisua ja että siinä tapauksessa sovittelu keskeytettäisiin tai lopetettaisiin. Tältä pohjalta komissio saavutti lopulta sopimuksen Yhdysvaltain kanssa. Joissakin esitetyissä päätöslauselmissa väitetään, että Euroopan parlamentti ei ollut selvillä asioista eikä sitä kuultu neuvottelujen edistymisen yhteydessä. Tänään on myös mainittu tästä. Haluan kuitenkin sanoa, että komission edustajat, pääosastojen johtajat ja asiasta vastuussa oleva komission jäsen mukaan lukien, ovat käyttäneet kaikkia mahdollisia tilaisuuksia hyväkseen pitääkseen parlamentin jäsenet ja asianosaiset valiokunnat ajan tasalla asian edistymisen suhteen. Lisäksi Euroopan parlamentti oli mukana vahvistamassa yhteisön saarron vastaista asetusta, joka muodosti tärkeän välineen painostettaessa Yhdysvaltoja. Voin lisätä tähän, että Yhdysvaltain kongressi, sen paremmin kuin Euroopan parlamenttikaan, ei vahvista tätä sopimusta, koska se on poliittinen asiakirja eikä muodollinen kansainvälinen sopimus. Komissio on käynyt tiiviitä neuvotteluja ja saanut aikaan järjestelyn, joka on edullinen etenkin Euroopan unionille. Komission ja jäsenvaltioiden piti ottaa huomioon Yhdysvaltain uhkaus saartaa sovittelulautakunta vetoamalla vapautukseen kansallisen turvallisuuden nojalla, oikeus, joka muuten kaikilla Maailman kauppajärjestön jäsenillä on. Ja mikäli Yhdysvallat olisi julistanut sovittelulautakunnan saarron, se olisi merkinnyt sitä, että WTO: n riitojensovittelumenettely olisi pitänyt aloittaa erittäin vakavassa ja ristiriitaisessa tilanteessa, joka olisi voinut vähentää Yhdysvaltain koko monenkeskiselle järjestelmälle antamaa tukea suuresti.
Olemme sitä mieltä, että Yhdysvaltain uhkaus julistaa saarto ei ole oikeutettu, tästä ei ole epäilystäkään. Komission oli siitä huolimatta punnittava toimiensa kaikki mahdolliset seuraukset huolellisesti. Meidän piti lisäksi ottaa huomioon se, että vaikka Euroopan yhteisö oli vakuuttunut olevansa oikeassa tässä asiassa ja oli varma siitä, että se voittaisi sovittelulautakunnassa, oikeuden päätöstä ei voi koskaan varmuudella tietää etukäteen. Tärkein asia oli kuitenkin se, että sovittelun keskeyttäminen tarjoaa meille mahdollisuuden jatkaa painostusta Yhdysvaltain politiikan suhteen.
Mikäli olisimme pysyneet kannassamme, emme olisi voittamisesta tai häviämisestä riippumatta saaneet aikaan edistystä d'Amaton lain suhteen, joka ei kuulu WTO: n alaisuuteen. Sovittelun jatkaminen olisi todennäköisesti luonut poliittisen ilmapiirin, jossa Yhdysvallat olisi todennäköisesti ollut taipuvaisempi toteuttamaan d'Amaton lakia ja hylkäämään sen kumoamisen. Tätä taustaa vasten haluan nyt käydä läpi sopimuksen pääpiirteittäin ja viitata saavutettuihin tuloksiin.
Sopimus antaa meille enemmän varmuutta 3 artiklan soveltamatta jättämisestä, josta artiklasta ollaan sitä mieltä, että se tulee olemaan voimassa koko Clintonin hallituskauden, ja tämä on mainittu sopimuksessa. Lisäksi Yhdysvallat on suostunut sopimaan yhdessä rangaistuksista, joita tullaan antamaan tulevaisuudessa laittomasti kansallistettuun omaisuuteen tapahtuvien investointien yhteydessä ja sen lisäksi kehittämään rangaistuksia liittyen ristiriitaisiin tuomioihin, joilla on ekstraterritoriaaliset seuraukset, vastineeksi Yhdysvallat tulee kuulemaan kongressia, jotta 4 artiklan soveltaminen voitaisiin kumota.
Uudet rangaistukset, jotka liittyvät laittomasti kansallistettuun omaisuuteen tehtäviin sijoituksiin, eivät rajoitu Kuubaan, mutta niiden soveltamisalue ja seuraukset ovat rajoitettuja. Ne koskevat nimittäin vain valtioiden tulevaisuudessa hankkimaa omaisuutta tai siirtoja. Tämä ei voi muodostaa estettä oikeudelle kehittää tai myydä olemassa olevia investointeja, jota oikeutta emme muuten aio ottaa osaksi neuvotteluja.
Vaikka muiden suoritettavien toimenpiteiden riski ei ole poissuljettu, tämä sopimus muodostaa voimakkaan ärsykkeen Yhdysvalloille olla suorittamatta toimia Euroopan unionin yrityksiä tai yksityishenkilöitä vastaan. Meille on myös luvattu, että 4 artiklan soveltamisessa noudatetaan suurta varovaisuutta. Itse asiassa Euroopan unioni on pidättänyt kaikki oikeutensa WTO: n puitteissa, mikäli Yhdysvallat suorittaa Euroopan unionin yritysten tai yksityishenkilöiden vastaisia toimia. Ja Yhdysvaltain suostumus tehdä yhteistyötä ristiriitaisiin tuomioihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi on tärkeä läpimurto, jonka pitäisi tehdä mahdolliseksi Yhdysvaltain tulevaisuudessa laatiman yksipuolisen ekstraterritoriaalisen lainsäädännön estäminen. Vaikka d'Amaton laki, kuten sanottu, ei kuulu WTO: n sovittelulautakunnan piiriin, Yhdysvallat on luvannut pyrkiä tavoitteiden toteuttamiseen täyttääkseen laissa annetut säännökset myöntämällä EU: n jäsenvaltioille monenkeskinen erivapaus liittyen Iraniin ja myöntämällä yksittäisiä erivapauksia yrityksille Libyan suhteen. Tämä on tärkeä myönnytys Yhdysvalloilta. Tulemme nyt ponnistelemaan varmistaaksemme Irania koskevan monenkeskisen erivapauden, kun presidentti antaa raporttinsa kongressille 5. elokuuta tai aikaisemmin.
Mitä myönnytyksiä olemme tehneet tämän kaiken vastineeksi? Olemme suostuneet sovittelun keskeyttämiseen - toistan, keskeyttämiseen eikä peruuttamiseen. Muuten olemme pidättäneet itsellämme kaikki oikeudet käynnistää sovittelu uudelleen ja jatkaa siitä, mihin nyt on päästy, mikäli, kuten jo sanoin, Yhdysvallat suorittaa EU: n yrityksien tai yksityishenkilöiden vastaisia toimia Helms-Burtonin lain 3 tai 4 artiklan pohjalta tai mikäli d'Amaton lakiin liittyviä erivapauksia ei myönnetä tai ne kumotaan.
Lopuksi, arvoisa puhemies, toistan, että tämä sopimus ei ole mikään täydellinen järjestely. Se tarjoaa kuitenkin varmuuden EU: n etujen suojelemiseksi sekä Helms-Burtonin että d'Amaton lakiin liittyen. Vastineeksi olemme vain keskeyttäneet sovittelumenettelyn ja suostuneet kehittämään rangaistuksia liittyen kansallistettuun omaisuuteen tehtäviin sijoituksiin, samalla kun jatkamme uhkaamista WTO: n sovittelulautakunnalla, joka on tärkeä painostuskeino asiassa. Tällä neuvotellun järjestelyn vaihtoehdolla on se etu, että otetaan huomioon edistys asioissa, jotka eivät kuulu sovittelulautakunnan piiriin, kuten d'Amaton laki.
Tulemme pitämään parlamentin ajan tasalla neuvottelujen edistymisestä ja valittu lähestymistapa tarjoaa myös näköalan pysyvämmän ratkaisun saavuttamiseksi Yhdysvaltain suorittamien yksipuolisten ekstraterritoriaalisten toimenpiteiden aiheuttamaan ongelmaan.

Puhemies
Kiitos, arvoisa komission jäsen, perusteellisesta vastauksesta, vaikka se sotki aikataulumme.
Kaksi henkilöä on pyytänyt puheenvuoroa, ja siihen meillä ei ole aikaa, mutta voin kuitenkin antaa molemmille 20 sekuntia aikaa, jos he haluavat.

Salafranca Sánchez-Neyra
Arvoisa puhemies, olen seurannut hyvin tarkkaavaisesti Broekin meille antamia selityksiä, ja luonnollisesti kiitän häntä. En kuitenkaan voi olla esittämättä hänelle erästä kysymystä. Tämä siksi, että komissio, joka on hävinnyt banaania koskevan paneelin Maailman kauppajärjestössä, joka on hävinnyt hormoneja käsittelevän paneelin - ainoan paneelin, jossa sillä todella oli mahdollisuudet voittaa - on päätynyt alustavaan konsensusratkaisuun kun kyseessä ovat niin tärkeät kysymykset kuin lain ekstraterritoriaalisuuden periaate ja samaisen Maailman kauppajärjestön instanssit välineenä tämänkaltaisten erimielisyyksien ratkaisemiseksi. Ettekö ajattele niin, van den Broek, että tämä on osoitus komission heikkoudesta, koska ainoassa paneelissa, jossa meillä todella oli mahdollisuudet voittaa, komissio ratkaisi asian konsensuksella WTO: n instanssien sijasta?

Kittelmann
Arvoisa puhemies. Hyvä komission jäsen, te esititte, mitä perusteita sopimukselle olisi. Kritiikkimme painopiste on kansalaisoikeuksien vastaisessa laissa. Jos ymmärsin teidät oikein, te hyväksytte ensinnäkin sen, että laki jää voimaan sillä edellytyksellä, että sovituista ehdoista pidetään kiinni, jolloin mitään ei tapahdu.
Mitä mahdollisuuksia meillä on Euroopan unionissa, ja mitä keinoja haluatte käyttää siihen, että tämä lainsäädännön vastainen laki hylättäisiin myös kongressissa?

Van den Broek
Arvoisa puhemies, toistan vielä kerran, voidaan korkeintaan puhua aseleposopimuksesta. Tämä ei ole rauhansopimus. Toisin sanoen, ensi vuosi on hyödynnettävä siihen, että katsomme, voimmeko tehdä keskenämme sellaisia sopimuksia, että tämän ekstraterritoriaalisen lainsäädännön vaikutukset eivät koske meitä. Heti kun näyttää siltä, että näin ei ole, sovittelumenettely voidaan aloittaa uudestaan. Jos nyt sanotaan, että meillä oli niin hyvät mahdollisuudet, miksei niitä käytetty loppuun asti, niin minun on sanottava, että kyse on etujen punnitsemisesta. Tietäen, että Yhdysvalloissa on vakavasti harkittu vetoamista turvallisuusetuihin, joka mahdollisuus muuten on jokaisella WTO: n jäsenellä, olemme päättäneet käyttää tämän ajan hyväksemme ja katsoa, voidaanko tämä aseistettu rauha muuttaa aseettomaksi rauhaksi.
Sanon siis myös Kittelmannille, että heti kun näyttää siltä, ettei tavoitteemme toteudu, tai ellei se tapahdu vuoden sisällä, sovittelu voidaan käynnistää uudelleen. Muuten meillä on mahdollisuus aloittaa kokonaan uusi menettely vuoden mentyä umpeen.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan klo 17.30.

Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista kuudesta päätöslauselmaesityksestä:
B4-0358/97 Cars ELDR-ryhmän puolesta Iranista; -B4-0374/97 García Arias PSE-ryhmän puolesta Iranista; -B4-0402/97 Dupuis ja Hory ARE-ryhmän puolesta Iranin tilanteesta; -B4-0408/97 Vinci ja muut GUE/NGL-ryhmän puolesta EU: n ja Iranin välisistä suhteista; -B4-0430/97 Roth ja muut V-ryhmän puolesta Iranista; -B4-0433/97 Dimitrakopoulos ja muut PPE-ryhmän puolesta Iranista.
Cars
Herra puhemies! Haluavatko he kuunnella? Sellainen hallitus kuin Iranissa, joka ei omassa maassaan jätä mitään tilaa kritiikille, joka sortaa jokaista yritystä itsenäiseen ajatteluun ja toimintaan sekä kiduttaa, silpoo ja tappaa ne kansalaisensa, jotka eivät nopeasti alistu - ei se kuuntele mitä Euroopan parlamentilla on sanottavaa! Hallitus - tämä on nyt varmennettu - joka lähettää valtuutettuja murhaajia tehtäviin ulkomaille ja kehottaa kannattajiaan toisten maiden kansalaisten murhiin - ei se välitä mitään meidän sanomisistamme!
Onko meidän päätöksemme ja keskustelumme tänään sitten merkityksetöntä? Ei suinkaan! Meidän sanomamme on sanoma niille, jotka toivovat, taistelevat, kärsivät ja kuolevat sen vakaumuksensa puolesta, että pimeys voi väistyä. Se on sanoma siitä, että heidän toivollaan ja panoksellaan on merkitys, että se, joka tapetaan, ei kuole turhaan.
Ovatko sitten kaikki Teheranin hallitusta vastaan nousevat hyviä demokraatteja? Ei varmasti! Yhtä vähän kuin shaahin poliisivaltio, jonka raunioille ajatollat ovat perustaneet pyövelinvaltansa, oli mikään demokratia. Mutta demokraattinen vastustus elää ja kasvaa. Yhä useammat iranilaiset sitoutuvat siihen, ja heille meidän Euroopan parlamentissa pitää antaa Euroopan täysi tuki. Kaikkea henkistä painostusta vastaan, kidutusta ja telotuksia vastaan, Iranin hallitusta vastaan kehotamme: Kaikkien maiden demokraatit liittykää yhteen!

Swoboda
Arvoisa puhemies, jos saan huomauttaa vielä lyhyesti edellisestä keskustelusta, niin jos pelätään sitä, että WTO: ssa hävitään kaikki, tai todella hävitään, komissiossakin on todennäköisesti mietittävä, pitääkö Amerikan ja Euroopan voimien tasapaino WTO: ssa todellakin paikkansa. Mutta tämä vain huomautuksena edelliseen keskusteluun.
Kun puhumme nykyään Iranista, sympatiamme kohdistuvat varmasti ensisijaisesti vaikean maanjäristyskatastrofin uhreihin. Tämä meidän on myönnettävä kaikista erimielisyyksistä huolimatta, joita meillä on Iranin valtion ja hallituksen kanssa. Toinen sympatiamme ja tukemme kohde maanjäristyksen uhrien lisäksi ovat poliittisen terrorin ja fatwan kohteiksi joutuneet uhrit, kuten esimerkiksi Salman Rushdie, joka on varmasti kuuluisin, mutta ei todellakaan ainoa, joka kärsii vainosta.
Tosiasiassa meillä on käsissämme suuri määrä sirpaleita kriittisestä vuoropuhelusta, jota en halunnut alunperin tai halua nyt edelleenkään tietyllä tavalla hylätä täysin, mutta jonka olisi oltava joko kriittisempi tai sisällettävä enemmän vuoropuhelua. Ja se, mikä oli iskostunut kriittiseen vuoropuheluun - oli ainakin alussa - oli se, että se ei ole Euroopan unionin yhteistä keskustelua, vaan yksilöllinen, harvojen maiden käymä keskustelu. Vuoropuhelu ei ollut mahdollista, koska sitä kohtaan löytyi oman valtion sisältäkin liian vähän yksimielisyyttä siihen, että se olisi todella pystynyt muuttamaan jotakin Iranin politiikassa. Siksi mielestäni on oikein, että tämä niin kutsuttu kriittinen vuoropuhelu on lopetettu, koska sille ei ole perustaa. Perusta puuttuu paitsi Mykonokselle langetetun tuomion takia, myös siksi, että tämä kriittinen vuoropuhelu ei ole todellisuudessa saanut mitään ratkaisevaa aikaan. Siksi oli oikein lopettaa se.
Olen erittäin iloinen siitä - ja komission jäsen Marinkin ilmoitti tämän tällä viikolla - että ainakin nyt kaikkien EUmaiden välillä vallitsee solidaarisuus, ja että yksittäiset suurlähettiläät eivät ole palanneet takaisin. Sitä Euroopan unioni ei voisi sallia. Syy siihen, miksi täällä ollaan yksimielisiä ulkopolitiikassa, on kylläkin surullinen, mutta nyt ainakin ollaan yksimielisiä.
Pidän kuitenkin vuoropuhelua edelleenkin välttämättömänä, siis enemmän kuin välttämättömänä, nimittäin kaikkien niiden tahojen välillä - olivatpa ne sitten minkä puolen tahoja hyvänsä - jotka ovat demokratian puolella ja valmiita viemään Iranin demokratian tielle. Tällaisia tahoja voi löytyä myös tietyistä hallituksen reuna-aineksista, mutta niitä löytyy varmasti paljon myös oppositiosta. Tosin haluaisin sanoa toisinpäin: kaikki oppositiossa eivät ole automaattisesti demokratian ystäviä Iranissakaan.
Näillä perustein, arvoisa komission jäsen, toivon, että komissio ja neuvosto tekevät kaiken, mitä Iranin muuttaminen demokraattiseksi ja laaja-alaisesti sosiaalisesti ja taloudellisesti hyvinvoivaksi vaatii. Viime vuosien menettely ei ole enää mahdollista. On kehitettävä yhteinen vuoropuhelupolitiikka Iranin demokratiaa kannattavien tahojen kanssa.

Dupuis
Arvoisa puhemies, olen suurin piirtein samaa mieltä siitä, mitä Swoboda juuri sanoi. Kyseessä on mielestäni kuitenkin pitkän aikavälin poliittinen ongelma. Euroopan unioni reagoi myönteisesti kehottaessaan suurlähettiläitään palaamaan kotiin. Minulla on kuitenkin mahdollisesti komission jäsen van den Broekille osoitettava kysymys. Ei ole aivan varmaa, että Italian suurlähettiläs on palannut muiden kollegoidensa tavoin. Tätä kysymystä on tarkennettava.
Millaista uutta politiikka meidän olisi noudatettava suhteessa Iraniin, sillä kuten tarkensimme, olemme kaikki samaa mieltä kriittisen vuoropuhelun lopettamisesta. Millaista politiikkaa Euroopan unionin, ei suinkaan sen jäsenvaltioiden, on harjoitettava keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä? Millaista tukea on myönnettävä Iranin demokraattisen opposition liikkeille niiden lujittamiseksi? Voidaanko vihdoinkin harkita eurooppalaisen radioaseman, eurooppalaisen äänen luomista iranilaisille, jotta he eivät saisi tietoa ainoastaan mullahien hallituksen virallisen radion kautta? Monien muiden kysymysten joukossa herää muun muassa tällaisia kysymyksiä. Olisi ehkä mielenkiintoista tietää, mitä komissio aikoo tehdä tämän uuden politiikan kehittämiseksi.

Pettinari
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, uskon, että Mykonoksen kokouksen julkilausuma ainoastaan muotoilee sen, mikä jo tiedettiin, siis - ja sitä tulee korostaa - että Iranin poliittiset, hallinnolliset ja uskonnolliset viranomaiset harjoittavat valtioterrorin politiikkaa, joka havainnollistuu toisinajattelijoiden fyysisessä eliminoinnissa ulkomailla, jokaisen poliittisen mielenosoituksen tukahduttamisessa Iranissa ja lisäksi ihmisoikeuksien sekä inhimillisten perusvapauksien kieltämisessä.
Kollega Swoboda on jo sanonut, ettei Euroopan unionin ja Iranin hallituksen välinen kriittinen keskustelu ole kantanut toivottua hedelmää, mikä merkitsee oikeutettua pyrkimystä tukea Iranin niin sanottuja " reformaatiovoimia" maan uudistuksia vastustavaa äärivirtausta vastaan. Päin vastoin - tulee olla selkeä - kriittinen keskustelu on tosiasiassa osoittautunut valtioterrorin kansainvälisesti oikeuttavaksi välineeksi, ja olenkin erittäin tyytyväinen neuvoston päätökseen - jota pidän kuitenkin hyvin jälkijättöisenä - päättää kriittinen keskustelu. Rohkenen vieläpä pyytää jotakin enemmän, että nimittäin päätettäisiin taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö Iranin kanssa, kunnes se vaihtaa hallituksen, joka vaikuttaa eräältä kaikkein uudistuksia vastustavimmista, joita tunnetaan.
Sallikaa minun myös ilmaista ryhmäni lisäksi henkilökohtainen tukeni demokraattisille voimille, jotka, Iranissa ja ulkomailla, kamppailevat demokraattisen ja maallisen Iranin rakentamiseksi. Katson, että saadakseen yhä selkeämmän käsityksen tilanteesta maassa, neuvoston ja komission tulee keskustella myös näiden voimien kanssa.
Teheranista tulevat Iranin agentit ovat tappaneet raakalaismaisesti useita ulkomailla oleskelevia vastarinnan edustajia myös meidän pääkaupungeissamme. Italiassa oli tapaus, jossa Iranin vastarinnan edustaja salamurhattiin, ja salamurhaajan etunimi, sukunimi sekä toimi Iranin suurlähetystössä tiedetään. Katsonkin, että myös juuri näiden henkilöiden nimessä Euroopan unionin tulisi jyrkästi muuttaa politiikkaansa Iranin suhteen.

Telkämper
Arvoisa puhemies, haluaisin tehdä aluksi perusteellisen eron poliittisiin kantoihin: Kyse on toisaalta Iranin valtiojohdon käyttäytymisestä kansalaisoikeuksia kohtaan, ja toisaalta toimenpiteistä, joita me haluamme toteuttaa Koillis-Iranin maanjäristyksen uhrien hyväksi. Mielestäni näitä ihmisiä on autettava. Se on inhimillistä hätäapua. Haluaisimme osoittaa näille ihmisille ja heidän perheilleen myötätuntomme ja solidaarisuutemme, ja toivon, että myös ECHO-ohjelmasta annetaan hätäapua mahdollisimman nopeasti. Se ei saa kuitenkaan estää meitä poliittisessa keskustelussa ja päivittäisestä käyttäytymisessämme, kun tuomitsemme Iranin valtionterrorismin ja toteutamme asianmukaisia toimenpiteitä.
Huhtikuun 10. päivänä langetetusta Mykonoksen tuomiosta kävi selväksi, että Iranin huippupoliitikot antoivat käskyn Iranin opposition edustajien murhaamisesta. Se kävi selväksi myös esimerkiksi huhtikuussa 1989, kun kurdijohtaja Abdul Rahman Ghassemlou murhattiin Wienissä. Tällaista ei saa tapahtua.
Kuten jo aiemmin mainittiin, Euroopan unionin on tässä tapauksessa toimittava selkeästi. Ihmettelen, voiko saamani tieto pitää paikkansa. Miksi Italian suurlähettiläs on vielä Iranissa? Ehkä arvoisa komission puheenjohtaja osaa sanoa jotain tästä. Toisaalta on välttämätöntä noudattaa hitaasti etenevää politiikkaa. Opposition demokratiaa kannattavat jäsenet voivat anoa turvapaikkaa Euroopan unionista, eikä käy päinsä, että tätä turvapaikan myöntämistä varten olisi haettava vielä poliittinen suostumus Iranista, kuten Saksan liittotasavallassa tehtiin. Mielestäni tällainen on ristiriidassa poliittisen käyttäytymisen kanssa, ja Euroopan unionin on tehtävä siitä loppu mahdollisimman pian.

Dimitrakopoulos
Arvoisa puhemies, käsittääkseni tämä keskustelu osoittaa, että olemme samaa mieltä yhdessä asiassa: tuomitsemme varauksetta Iranin hallituksen harjoittaman terroristipolitiikan. Kuitenkin samaan aikaan olemme käsittääkseni samaa mieltä siitäkin, että Iranin ongelmaa ei voida ratkaista vain sen hallituksen tekojen ja tekemättä jättämisien tuomitsemisella.
Toinen asia on vakavampi. Euroopan unionin tähän asti omaksuma vuoropuhelun politiikka ei ole tuonut minkäänlaisia tuloksia, vaikka se olisikin teoriassa oikeaa. Päinvastoin. Sen vuoksi vuoropuhelu on lopetettava ja sen lopettamista vaaditaan aivan perustellusti. Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että pääasiassa neuvosto ei olisi velvollinen - sillä komissio on mukana ja tekee työtä, mutta neuvosto on poissa kaikista keskusteluista, koska ne eivät ole sen mielestä tärkeitä - esittämään uutta politiikkaa siitä, miten Euroopan unionin pitäisi suhtautua Iraniin. Odotamme, että neuvosto vihdoin esittäisi oman poliittisen käsityksensä joskus, ennen vuosisadan loppua, toivon.
Toinen asia on, että meidän täytyy alkaa ajatella hiukan tulevaisuutta. Iranissa on olemassa demokraattisia voimia, jotka kunnioittavat kansainvälisiä suhteita. Meidän täytyy antaa viesti sellaisille voimille, että ne jatkavat taisteluansa Iranin nykyaikaistamisen ja demokratisoinnin puolesta.

Rübig
Arvoisa puhemies, Iranilla on suuria ongelmia raha- ja talouspolitiikassa sekä ihmisoikeuksissa, joka on siis alueellinen ongelma. Väestö toivoo hyvinvointia ja sosiaalista turvaa, mutta massiiviset sotilaalliset investoinnit aiheuttavat alueelle kuitenkin paljon ongelmia. Vastakkainasettelun politiikka ei ole vielä koskaan edistänyt taloutta, vaan kansan köyhyyttä ja epätoivoisuutta ja vain joidenkin harvojen ylpeyttä.
Järjellisesti ajateltuna on tietenkin huomattavasti vaikeampaa pyrkiä yksimielisyyteen ja miettiä vaihtoehtoja. Euroopan olisi oltava esikuvana! Meidän on ensin analysoitava ongelmia, ainakin vaaleihin saakka, ja tarjottava sitten ratkaisuja. Meidän on tuettava kaikkia yhteistyöhaluisia tahoja vielä huomattavasti intensiivisemmin kuin tähän mennessä.

Van der Waal
Arvoisa puhemies, tarvittiin berliiniläisen tuomioistuimen tuomio, jotta eurooppalaiset ministerit saatiin keskeyttämään niin sanottu 'kriittinen vuoropuhelu', joka aloitettiin Iranin kanssa vuonna 1992. Jo paljon aikaisemmin oli mahdollista todeta, että tämä suhde ei juurikaan tuottanut tulosta. Berliiniläisen tuomioistuimen päätös muodostaa oikean hetken miettiä uudelleen Euroopan suhteita Iraniin.
Kyse on siitä, minkälaisia suhteita unionin on ylläpidettävä maan kanssa, josta on vahvistettu, että sen poliittisilla ja uskonnollisilla johtajilla on salainen neuvosto, joka antaa käskyjä poliittisten vastustajien murhaamiseksi ympäri maailmaa ja syyllistyy omassa maassaan vakaviin ihmisoikeuksien loukkauksiin. Tähän liittyy vielä se, että Iran muodostaa uhkan Lähi-idän alueen poliittiselle vakaudelle. Ei ole mikään salaisuus, että maa on rakentamassa nopeaan tahtiin suurta konventionaalisten ja myös kemiallisten ja biologisten aseiden varastoa. On jopa viittauksia siihen, että Iranilla voisi olla ydinaseita.
Lisäksi on muistutettava Iranin kielteisestä asenteesta Lähi-idän rauhanprosessiin. Tukemalla militanttia shialaista Hezbollahia Libanonissa ja Hamasia Palestiinan itsehallintoalueella Iran on asettanut tavoitteekseen estää Israelin ja sitä ympäröivien arabimaiden rauhanneuvottelujen edistyminen. Näin se tekee samalla, kun unioni ja Yhdysvallat tekevät kaikkensa rauhanomaisten suhteiden aikaansaamiseksi Lähi-idässä. Tässä valossa nähtynä on erittäin epätyydyttävää, että unioni ja Yhdysvallat kulkevat täysin eri teitä Iranin politiikkansa suhteen.
Tällä välin Iran käyttää kiitollisena hyväkseen Euroopan maiden epäselvää ja epäyhtenäistä diplomaattista esiintymistä. On erittäin epävarmaa, tulevatko Iranin viranomaiset muuttamaan politiikkaansa lännen paineen alla, mutta hyvät suhteet unionin maiden kanssa ovat heillekin tärkeitä. On oltava selvää, että vuoropuhelusta maan kanssa ei voi olla puhettakaan niin kauan kuin Iran ei ole valmis lopettamaan terroristista toimintaansa ja kieltäytyy ottamasta rakentavaa kantaa Lähi-idän rauhanprosessiin ja ei tunnusta Israelin oikeutta olemassaoloon. Unionin pitää yhdessä Yhdysvaltain kanssa noudattaa ulkopolitiikkaa, joka sisältää tämän Iranille osoitetun selkeän viestin.

García Arias
Arvoisa puhemies, ensiksi mielestäni meidän kaikkien jäsenvaltioiden on osoitettava solidaarisuutemme Iranin kanssa käytävää diplomaattista kriisiä kohtaan.
Toiseksi mitä maanjäristystä koskevaan tragediaan tulee vaadimme - kansainvälisen ja eurooppalaisen koko julkisen sanan tavoin - välitöntä toimintaa. Haluaisin kuitenkin tietää, onko komissio varmistunut avun suorasta jakamisesta. Olemme saaneet tietoja sensuurin olemassaolosta ja siitä, että jopa alueen väestön kärsimyksen ilmauksia ja protesteja on tukahdutettu. Tiedustelen Euroopan komissiolta, jaetaanko apu suoraan, jotta varmistutaan siitä, että apu todella toimitetaan uhreille eikä tämä absoluuttista valtaa käyttävä hallitus pääse sitä manipuloimaan.

Van den Broek
Arvoisa puhemies, haluan aloittaa humanitaarisesta puolesta, jota ei itse asiassa saa koskaan tehdä riippuvaiseksi maan poliittisesta tilanteesta. Tämä onkin se syy, miksi komissio päätti, ja etenkin Bonino ja komission humanitaarinen osasto ECHO, myöntää kolme miljoonaa ecua tämän vakavan maanjäristyksen uhreille annettavaan ensiapuun. Tietääkseni tämä apu viedään perinteisiä kanavia myöten, etenkin kansalaisjärjestöjen kautta, ja se tapahtuu etenkin ravinnon, lääkkeiden, telttojen, peittojen, veden, saniteettivarusteiden ja muun vastaavan muodossa. Toivon, että tällä tavalla Iranin hallitus saa viestin, että humanitaarisen avun suhteen Euroopan unioni on aina uhrien puolella.
Sitten politiikasta. Arvoisa puhemies, Dimitrakopoulos esitti toiveen, että komissio tai neuvosto jonakin hetkenä antaisi parlamentille ratkaisun tai näyttäisi sille tien, joka johtaisi Iranin suhteissa olevan poliittisen ongelman ratkaisuun. Jaan tämän toiveen hänen ja monen muun kanssa. Vuonna 1990 - ja muistan olleeni itse tekemisissä asian kanssa Teheranissa silloisen troikan aikana - Iran esitti uudelleen pyynnön Euroopan unionille neuvottelujen aloittamisesta kauppa- ja yhteistyösopimuksesta. Se pyyntö on toistettu monta kertaa sen jälkeen ja on ollut toistamiseen keskustelujen aiheena, kunnes kaksi, kolme vuotta sitten siirryimme kriittiseen vuoropuheluun. Sopimuksellista suhdetta Iraniin ei ole syntynyt sen poliittisen umpikujan takia, joka suhteissamme vallitsee ja joka liittyy siihen vastustukseen, josta arvoisat edustajatkin tänään mainitsivat ja jota me tunnemme Iranin suhtautumista kohtaan, kun kysymyksessä on Lähi-idän prosessi, valtioterrorismi, ydinasesuunnitelmat tai sisäinen ihmisoikeuspolitiikka. Mitään näistä asioista ei ole muutettu tai parannettu toistaiseksi.
Mielestäni meidän on todettava rehellisesti, että Yhdysvaltain harjoittama eristyspolitiikka ei ole, sen paremmin kuin Euroopan unionin harjoittama kriittinen vuoropuhelukaan, saanut aikaan näkyvää, kouriintuntuvaa tulosta. Mielestäni meidän on oltava rehellisiä tässä. Ei siis ole olemassa valmista vastausta. Kuitenkin sen jälkeen kun Mykonos-tuomio korosti jälleen sitä, mihin tämä hallinto, jonka korkeinta tasoa syytetään valtioterrorismista - viittaan Mykonos-tuomioon -, pystyy, tarvittiin selkeää poliittista merkkiä, joka johti suurlähettiläiden poisvetämiseen ja on johtanut sen jälkeen siihen, että lähettiläitä ei lähetetä takaisin, sen jälkeen kun Iran oli ilmoittanut haluavansa viivyttää hieman Saksan ja Tanskan lähettiläiden paluuta. Italian suurlähettiläs oli jo palannut Teheraniin, ennen kuin päätettiin pitää suurlähettiläät kotona eurooppalaisissa pääkaupungeissaan.
Miten nyt eteenpäin? Kriittinen vuoropuhelu on keskeytetty, ministerien vierailut - sekä Iraniin että sieltä tänne - on lopetettu; on ilmoitettu joukosta muita toimenpiteitä, mutta emme voi kiertää sitä tosiasiaa, että Iran on alueellinen mahti, joka määrää alueen vakautta suuressa määrin ja jolla on yhteinen raja maan kanssa, jonka kanssa suhteet kansainvälisellä tasolla itse asiassa myös on jäädytetty YK: n turvallisuusneuvoston ja vastaavien tahojen päätösten seurauksena. Tästä saatavan vaatimattoman tuloksen ja pinnallisen johtopäätöksen on oltava se, että ei ole järkevää lopettaa kaikkea yhteydenpitoa Iraniin. Siksi siitä huolimatta, että paikan päällä ei ole suurlähettiläitä, mikä on erittäin selkeä ja painava poliittis-diplomaattinen merkki, on tietenkin suurlähetystöjä, jotka jatkavat tietojen hankkimista ja viestien viemistä Iranin hallitukselle; ja meidän mielestämme näin on oltava.
Arvoisa puhemies, poliittinen komitea ja ministerineuvosto ovat sanoneet, että ne seuraavat tarkasti Iranin tilannetta. En tiedä, mitä muita toimenpiteitä vielä tullaan suorittamaan. On mietitty kaikenlaista, mutta minun on sanottava, että mikäli olen ymmärtänyt oikein, neuvoston enemmistö sanoo puhuttaessa taloudellisista pakotteista ja vastaavista: mainitkaa yksi esimerkki, missä niistä on ollut todellista hyötyä, keihin ne kohdistuvat? Näin ajaudumme helposti keskusteluun, jossa sanotaan: talous on aina määräävä tekijä, mutta nyt ei ole kyse siitä. Kyse on siitä, mihin taloudelliset pakotteet, joiden takana ei ole esimerkiksi turvallisuusneuvoston päätöstä ja toimivaltuudet antavia päätöslauselmia, voivat loppujen lopuksi johtaa. Tällaiset päätökset eivät ole helppoja. Neuvosto on tuonut riittävästi esille pidättyvän suhtautumisensa ja olen sitä mieltä, että tulevina kuukausina, kun nyt on päätetty kriittisen vuoropuhelun keskeyttämisestä, on odotettava Iranin kantaa, Teheranin reaktioita ja katsottava sitten, kuinka voimme antaa sopivan vastauksen. Euroopan unionin tuomitsevasta kannasta ei voi olla epäilystäkään kaikkien annettujen julkilausumien jälkeen.

Dimitrakopoulos
Haluaisin kiittää Van den Broekia hänen yksityiskohtaisesta Irania koskevasta esityksestään, mutta väärinkäsitysten välttämiseksi haluaisin selventää kommenttiani. Kriittistä vuoropuhelua koskeva huomautukseni ei tarkoita, eikä sitä pitäisi tulkita siten, että tähän asti harjoitettu kriittinen vuoropuhelu on virheellistä politiikkaa. Ei: se oli politiikkaa, joka ei johtanut haluttuihin tuloksiin.
Toiseksi nyt on aika hyödyntää tilannetta, eikä pelkästään lopettaa kriittinen vuoropuhelu, ja harkita Irania koskevan kokonaisvaltaisen maailmanlaajuisen politiikan omaksumista. Haluaisin pyytää teitä, komissaari, välittämään tämän parlamentin yksimielisen viestin. Nyt on aika muodostaa asiasta käsitys ja mennä hieman eteenpäin, ei välttämättä sanktioiden osalta, mutta Irania koskevan kokonaisvaltaisen maailmanlaajuisen politiikan osalta kun otetaan huomioon, mitä Iran tekee. Te olette sanonut suurimman osan siitä, mitä asiasta on sanottavana.

Telkämper
Arvoisa puhemies, Van den Broek vastasi, että Italian suurlähettiläs oli siellä jo ennen neuvoston päätöstä. Hän ei kuitenkaan sanonut, onko suurlähettiläs halukas tulemaan takaisin, tai ovatko muut jäsenvaltiot vaatineet häntä palaamaan, tai harkitseeko hän paluuta. Toinen kysymys on, onko siellä vielä muita suurlähettiläitä Euroopan unionista?

Van den Broek
Kiitän Dimitrakopoulosta hänen selvityksestään, josta olen täysin samaa mieltä. Meidän on varmasti työskenneltävä kaiken kattavamman politiikan aikaansaamiseksi Iranin suhteen.
Vastauksena Telkämperille sanon, että ymmärtääkseni Italian hallitus ei ole vielä tehnyt päätöstä suurlähettiläänsä takaisin vetämisestä.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan klo 17.30.

Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista viidestä päätöslauselmaesityksestä:
B4-0396/97 Fassa ja André-Léonard ELDR-ryhmän puolesta Sudanin tilanteesta; -B4-0404/97 Kouchner ARE-ryhmän puolesta Sudanista; -B4-0409/97 Pettinari ja muut GUE/NGL-ryhmän puolesta ja Kinnock PSE-ryhmän puolesta Sudanin tilanteesta; -B4-0415/97 Telkämper ja Aelvoet V-ryhmän puolesta Sudanista; -B4-0434/97 Fernández Martín ja Oomen-Ruijten PPE-ryhmän puolesta Sudanin tilanteesta.
Fassa
Arvoisa puhemies, Sudanin vakava tilanne sallii meidän korostaa erästä keskeistä kriteeriä, joka ei voi olla säätelemättä Euroopan unionin suhteita kaikkiin kolmansiin maihin, siis sitä että demokratia vallitsisi sanan varsinaisessa mielessä, ei ainoastaan eikä niinkään muodollisessa kuin myös ja ennen kaikkea sisällöllisessä mielessä. Siitä polveutuu kolme käsillä olevan päätöslauselmaesityksen kohdassa 1 mainittua kriteeriä: ensimmäinen, uskonnon erottaminen valtiosta; toinen, kansojen itsemääräämisoikeusperiaatteen kunnioittaminen; kolmas, Sudanin yhteiskunnan demokratisointi.
Ei ole mitään hyötyä esittää vastalausetta siitä, että tulee ottaa huomioon kansallinen erityisyys ja Sudanin paikallispiirteet. Sellainen tilanne, jossa maa on, ei voi edustaa Sudanin tietä demokratiaan. Voimmeko sietää sitä, että kaikki se tapahtuu ilman, että mitään tehtäisiin tai sanottaisiin koskaan? Tämän vuoksi uskon myös, että Kouchnerin esittämää tarkistusta tulisi voimakkaasti tukea, koska se pyrkii jouduttamaan Euroopan unionin selkeää diplomaattialoitetta Sudanissa.

Hory
Arvoisa puhemies, ei ole lainkaan varmaa, että kansainvälinen politiikka ja kansainväliset suhteet ovat moraalisia. Sen sijaan on kuitenkin täysin varmaa, että niin parlamentin kuin meidänkin tehtävänämme on toimia siten, että niissä on edes jonkinlainen moraali ja että niiden moraali perustuu humanistisiin arvoihin, joihin koko Euroopan unioni perustuu.
Khartumin hallitus on liian kauan pitänyt näitä arvoja pilkkanaan poistamalla perusvapaudet ja harjoittamalla sietämätöntä uskontoon perustuvaa syrjintää, teloittamalla vastustajansa, terrorisoimalla maan väestöä ja viemällä terrorismia myös maan rajojen ulkopuolelle. Tämä hallitus olisi tuomittava yksimielisesti.
Sanon " olisi tuomittava" , sillä tunnen hallituksen, nimittäin oman maani hallituksen, joka pystyy neuvottelemaan Sudanin kanssa järjestääkseen huonossa maineessa olevan vanhan terroristin luovutuksen ja käyttääkseen häntä sisäpoliittisena argumenttina. Minusta tälle hallitukselle ei pidä myöntää mitään, ennen kuin se on hyväksynyt kansainvälisen yhteisön määräykset ihmisoikeuksien ja naapurivaltioiden itsenäisyyden kunnioittamisesta.
Toivon parlamenttimme äänestävän yksimielisesti käsiteltäväksemme annetusta päätöslauselmasta ja haluaisin kiinnittää huomion kollegamme Bernard Kouchnerin tekemään muutokseen. Hän vaatii unionilta ja OAU: lta erittäin hyödyllistä diplomaattista aloitetta, jotta Sudanin kansalaissota voitaisiin lopettaa sovittelun avulla.

Pettinari
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, uskon, että velvollisuutemme olisi seurata huolestuneena sotarintamien tuntuvaa lisääntymistä Sudanissa. Tätä nykyä taisteluita ei havaita enää ainoastaan maan eteläosissa, vaan ne sijoittuvat myös pohjoiseen ja ennen kaikkea - vaarallisempi ja huolestuttavampi asia - Etiopian ja Ugandan raja-alueelle. Olemme laadullisen hypyn edessä Sudanin konfliktin suhteen, joka uhkaa laajeta koko Afrikan sarven alueelle. Tämän vuoksi katson kiireelliseksi Euroopan unionin poliittisen väliintulon, koska Afrikan suurimman maan todennäköistä räjähdystä ei voida edesauttaa. Mielestäni neuvoston tulee vaatia, että Khartumin hallitus käynnistäisi välittömästi keskustelun oppositiovoimien kanssa, jotka muodostavat Kansallisen demokraattisen liiton , että se hyväksyisi IGAD: in rauhansuunnitelman, ja että se kunnioittaisi kansainvälisiä sitoumuksia soveltamalla YK: n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1070.
Sudanin hallitus ei voi ajatella jatkavansa koko kansainvälisen yhteisön pettämistä, ja tämän vuoksi uskon, että sen tulisi hyväksyä YK: n valtuuskunnan käynti, jotta maan ihmisoikeustilanne selviäisi ja kansainvälisten terroristien koulutusleiritoiminta osoittautuisi todeksi, mistä puhutaan paljon ja mistä myös neuvoston ja komission olisi hyvä kiinnostua tietämään enemmän.
Neuvoston ja komission tulee lisäksi vaatia Sudanin hallitusta päästämään maahan kansainväliset humanitaariset järjestöt, jotta apu tosiaan saavuttaisi siviiliväestön - viittaan ennen kaikkea YK: n tahdosta keskeytettyjen ohjelmien uudelleenkäynnistämiseen -, jotta se saavuttaisi avustuksen tarpeessa olevan väestön, joka on ollut vuosia Sudanin hallituksen tuhoamisohjelman uhrina.

Telkämper
Arvoisa puhemies, olemme huolestuneita jo yli 12 vuotta kestäneestä Sudanin kansalaissodasta, joka aiheuttaa vaikeita seuraamuksia siviiliväestölle - nälänhätää, aliravitsemusta, muuttoliikettä jne. Olemme huolestuneita myös ihmisoikeustilanteen huononemisesta, mikä käy ilmi hallitusten vastustajien mielivaltaisista pidätyksistä ja huonoista vankilaoloista. Pahoittelemme, että Sudanin hallitus kieltää humanitaaristen järjestöjen pääsyn sota-alueille, jossa ne voisivat antaa humanitaarista tukea avun tarpeessa olevalle siviiliväestölle säännöllisesti. Lisäksi pahoittelemme Sudanin hallituksen päätöstä jäädyttää operaatio " Lifeline Sudan" toistamiseen, millä humanitaaristen järjestöjen avun meneminen hätääkärsivälle kansalle tällä alueella siis estetään.
Lisäksi olemme kuohuksissamme Sudanin hallituksen uhmakkaasta asenteesta kansainvälisen yhteisön uusittua varoitusta kohtaan, erityisesti turvallisuusneuvoston 16. elokuuta 1996 antamaa päätöslauselmaa 1070 kohtaan. Siksi vaadimme hallitusta päättämään kansalaissodan, pyrkimään rauhanomaiseen ratkaisuun konfliktissa, päästämään poliittiset vangit vapaaksi ja hyväksymään " Lifeline Sudan" -operaation. Komissiota ja Euroopan yhteisöä vaadimme noudattamaan turvallisuusneuvoston vetoomusta hätäavun, eli vaadittavan 120 miljoonan dollarin, toimittamisesta.

Günther
Arvoisa puhemies, kuulun niihin, jotka tosin tukevat tätä yhteistä päätöslauselmaa, mutta en ole liian optimistinen vaatimuksiemme toteutumisesta. Voidaan todeta, että taistelut hallitusta vastaan ovat yltyneet. Tämä yltyminen johtuu kuitenkin siitä, että maan niin kutsuttu oppositio on päättänyt, että Khartumin eri etnisten ryhmien hallitusten vastaiset joukot on onnistuttu yhdistämään. Etniset rajat ovat kuitenkin edelleen nähtävissä.
Tällä hetkellä aselevosta ei ole paljoa toivoa, sillä muutama päivä sitten eräs SPLA: n johtavista sotilaallisista jäsenistä sanoi Neue Züricher Zeitung -lehdessä, että heidän toimenpiteidensä tavoitteena on kaataa hallitus, ja että kaikki heidän sotilaalliset toimensa on suunnattu tähän. Samanaikaisesti Garang muistuttaa tässä haastattelussa myös siitä, että tällaiset välienselvittelyt vaativat siviiliuhreja, mutta että he olisivat valmiita pitämään uhrien määrän niin pienenä kuin mahdollista. Tältä pohjalta olen vielä hieman toiveikkaampi siinä, että neuvottelut humanitaarisen avun saamisesta tälle alueelle onnistuvat näiden joukkojen kanssa paremmin kuin nykyisen hallituksen kanssa, jolla on varmasti vastassaan vaikeuksia monelta rintamalta, erityisesti hyvin pitkäaikaisilta rintamilta.
Odottaisin siis vetoomukseltamme humanitaarisen avun uudelleenjärjestämisestä enemmän, jos voisimme päästä yhteisymmärrykseen nykyisen opposition kanssa, ja varsinkin, jos se pystyisi saamaan aikaan jonkinlaisen poliittisen järjestön.

Cunningham
Arvoisa rouva puhemies, viime vuosien aikana olemme nähneet joitakin todellisia toivon merkkejä Afrikassa. Olemme nähneet, kuinka rauha saatiin aikaan eteläiseen Afrikkaan. Olemme nähneet Nelson Mandelan ja hänen uuden Etelä-Afrikkansa poliittisen ihmeen. Olemme nähneet enemmän demokratioita Länsi-Afrikassa kuin todennäköisesti koskaan aikaisemmin. Näimme äskettäin Afrikan sarven alueella Etiopian - josta näimme muutama vuosi sitten järkyttäviä kuvia nälkäänäkevistä lapsista - vievän viljaa Keniaan. Tämän kaiken toivon keskellä on kuitenkin Sudan, joka on todellinen ongelma.
Tämä fundamentalistinen barbaarihallitus ei alista ainoastaan omia kansalaisiaan terrorismille, väärinkäytöksille ja sorrolle, vaan levittää terrorismia myös Pohjois-Afrikkaan ja Lähi-itään. Se on syöpä, joka tuhoaa vähitellen koko alueen, ja Euroopan unionin on ehdottomasti toimittava, ja osana kansainvälistä yhteisöä sen on tehtävä oma osuutensa. Meidän on tuomittava tämän hallituksen kauhistuttava ihmisoikeuskäytäntö ja erityisesti siviiliväestöön, naisiin ja lapsiin kohdistuvat loukkaukset Sudanissa. Meidän on ilmaistava tukemme demokraattiselle oppositiolle, joka työskentelee ankarasti sekä Sudanin sisällä että sen ulkopuolella. Meidän on edelleen pidettävä voimassa sanktiot, mutta samalla meidän on annettava humanitaarista apua. Kuten muut ovat sanoneet, meidän on luotava paineita, jotta osapuolet saataisiin yhteen rauhanomaisen ratkaisun saamiseksi aikaan.
Olin erityisen iloinen siitä, että brittiläisen työväenpuolueen uusi ulkoministeri Robin Cook puhui ensimmäisessä puheessaan ihmisoikeuksien loukkauksista ja tarpeesta tehdä asialle jotakin. Hän puhui myös yhteistyöstä kansainvälisen terrorismin torjumiseksi. Näen tässä mahdollisuuden ja toivon todella, että neuvosto ja komissio käyttävät tätä tilaisuutta hyväkseen yrittääkseen helpottaa Sudanin väestön hirvittävää kärsimystä.

Amadeo
arvoisa puhemies, Alleanza nazionale -puolue tukee Sudanin tuomitsevaa päätöslauselmaa, vaikkakin mainiten, ettei siinä oteta huomioon keskeisenä näkökohtana tuossa maassa käynnissä olevaa sisällissotaa, toisin sanoen sitä, että pohjoisen ja etelän välisen yhteentörmäyksen taustalla on uskonnollinen ja rodullinen viha.
Islamilaisella kiihkomielisyydellä ja yhdenmukaistamisella teurastetaan itse asiassa parhaillaan osaa Sudanin väestöstä vain sen kristinuskoisuuden vuoksi. Euroopan unionin tulee reagoida välittömästi, jotta yhdenmukaistamisen virus kukistettaisiin, eikä se pääsisi leviämään.
Vastaavia kauhutekoja tapahtuu Algeriassa, kun taas muut Lähi-idän alueen maat, joita hallitsevat uskonnolliset eikä maalliset politiikankäsitykset, rahoittavat terrorismia ja demokratiaa horjuttavia ryhmiä. Sudanissa tehtyjen rikosten on loputtava, ja yhteisömme on tehtävä kaikki mahdollinen sellaisen tavoitteen saavuttamiseksi, myös välttääkseen sen, että sellaiset yhdenmukaistamistartunnat voisivat levitä länsimaisiin yhteiskuntiimme ja luoda pysyvää vihaa ja jakoja.

Van den Broek
Arvoisa puhemies, Sudanista on vähän mieltä ylentävää kerrottavaa. Komissio ilmoitti jo vuonna 1990 Sudanin hallitukselle, että tilanne ei muodostanut hyväksyttävää lähtökohtaa Lomé IV: n puitteissa mielekkään vuoropuhelun aloittamiseksi ohjelmasta Sudanin hyväksi annettavien varojen suhteen. Tämä näkökanta ei ole muuttunut ja se kuvastaa EU: n huolestuneisuutta maan tilanteesta, demokratian puutteesta, ihmisoikeustilanteesta, aseellisesta konfliktista etenkin etelässä ja siitä tosiasiasta, ettei ole saavutettu aitoa edistystä matkalla rauhaan.
Koska Khartumin hallitus ei ole suhtautunut vakavasti yhteenkään ongelmaan, jonka kanssa Sudan kamppailee, unionin kehitysapu on myös jäädytetty. Sitä vastoin, kuten useat arvoisat edustajat ovat sanoneet, on tärkeää antaa humanitaarista apua ja sen antamista jatketaan, etenkin sisällissodan uhreille etelässä.
Voin kertoa teille, että vuodesta 1994 on annettu noin 61 miljoonan ecun arvosta humanitaarista apua humanitaarisen osastomme ECHO: n kautta ja sen lisäksi on annettu 35 miljoonaa suoraan ruoka-apuun. Ihmisoikeustilanne on, kuten sanottu, erittäin huono, hyvin epätyydyttävä. YK: n turvallisuusneuvosto hyväksyi viime vuoden tammikuussa yksimielisesti päätöslauselman, jossa Sudan tuomittiin kansainvälisen terrorismin tukemisesta ja jossa vaadittiin Egyptin presidentin Mubarakin murhayrityksestä epäiltyjen islamilaisten fundamentalistien luovuttamista. Murhayritys tapahtui kesäkuussa 1995. Ja koska Sudan ei täyttänyt päätöslauselman vaatimuksia, turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1054 asettamat pakotteet astuivat voimaan 10. toukokuuta 1996, yksi vuosi sitten; tässä päätöslauselmassa vaadittiin eri puolilla maailmaa olevien Sudanin suurlähetystöjen henkilökunnan supistamista.
Tähän liittyen turvallisuusneuvosto hyväksyi viime vuoden elokuussa vielä päätöslauselman, jossa vaadittiin Sudan Airwaysin lentämisen estämistä 90 päivän jakson umpeuduttua kansainvälisen saarron avulla, ellei Sudan sitä ennen toteuttaisi aikaisemmin hyväksyttyjä turvallisuusneuvoston päätöslauselmia.
Sen jälkeen turvallisuusneuvosto on päättänyt odottaa YK: n humanitaaristen asiain osaston sen neuvonantajan selvitystä, joka on lähetetty Sudaniin ennen päätöslauselman täytäntöön panemista tutkimaan, mitä seurauksia tällaisilla Sudan Airwaysiä vastaan suunnatuilla pakotteilla olisi, ennen kaikkea humanitaarisen avun kannalta.
Arvoisa puhemies, tiedätte, että on tehty useita yrityksiä, etenkin IGAT: n puitteissa rauhanneuvottelujen uudelleenaloittamiseksi. On tehty alustavia sopimuksia vuonna 1996 ja uusia sopimuksia vuonna 1997. Olen pahoillani, että minun on sanottava, että komissio ei ole huomannut mitään todellista edistystä tässä prosessissa ja se keskittyy helpottamaan eniten kärsineen kansanosan suurinta hätää. Siitä huolimatta jotkin Euroopan unionin jäsenvaltiot neuvottelevat IGAT: n puitteissa säännöllisesti saadakseen selville, mitä mahdollisia uusia poliittisia ärsykkeitä voitaisiin löytää rauhanprosessiin.

Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista jäsenten käsiteltäväksi antamista 15 päätöslauselmaesityksestä:
B4-0388/97 André-Léonard Euroopan liberaali- ja demokraattipuolueen ryhmän puolesta Indonesian vaaleista; -B4-0428/97 Telkämper ja muut Euroopan parlamentin vihreän ryhmän puolesta Indonesian ihmisoikeuksien loukkauksista; -B4-0436/97 Moorhouse ja muut Euroopan kansanpuolueen ryhmän puolesta erityisesti Jose Ramos Hortan tapauksesta ja Indonesia ihmisoikeuksien loukkauksista yleisesti; -B4-0364/97 Apolinário Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän puolesta Vietnamin sosialistisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta; -B4-0395/97 André-Léonard Euroopan liberaali- ja demokraattipuolueen ryhmän puolesta Vietnamista; -B4-0397/97 Pasty ja Azzolini Unioni Euroopan puolesta -ryhmän puolesta Vietnamin ihmisoikeuksista; -B4-0435/97 Bernard-Reymond ja Oomen-Ruijten Euroopan kansanpuolueen ryhmän puolesta Vietnamin ihmisoikeuksista; -B4-0371/97 Wiersma ja muut Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän puolesta Keski- ja ItäEuroopan maiden lasten asemasta; -B4-0437/97 Oostlander ja Oomen-Ruijten Euroopan kansanpuolueen ryhmän puolesta Keski- ja Itä-Euroopan maiden haavoittuvassa asemassa olevista ihmisistä; -B4-0370/97 Karamanou ja muut Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän puolesta Isik Yurtçun vapauttamisesta; -B4-0418/97 Bloch von Blottnitz ja muut Euroopan parlamentin vihreän ryhmän puolesta Pohjois-Korean nälänhädästä; -B4-0363/97 Apolinário ja muut Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän puolesta työntekijöiden oikeudesta inhimilliseen kohteluun ja kansalaisjärjestöjen " Puhtaat vaatteet" -kampanjasta; -B4-0414/97 Sornosa Martínez Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä/Pohjoismaiden vihreä vasemmisto -ryhmän puolesta lasten oikeuksista ja eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen kampanjasta puhtaissa olosuhteissa valmistetuista vaatteista; -B4-0421/97 Kreissl-Dörfler ja muut Euroopan parlamentin vihreän ryhmän puolesta tehokkaista lapsityövoiman käytön vastaisista toimista; -B4-0366/97 Malone Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän puolesta Keniasta.
Indonesia

André-Léonard
Arvoisa puhemies, Indonesia on 200 miljoonan asukkaan väestöllään maailman suurin muslimivaltio, jolla on hallitseva asema Kaakkois-Aasiassa.
Indonesian kolmenkymmenen vuoden ajan mestarillisesti vallassa ollut hallitus väittää itseään demokraattiseksi, mutta tätä on todellisuudessa syytä epäillä. Maassa pidetään joka viides vuosi vaalit, mutta ainoastaan kolmella puolueella on oikeus osallistua niihin. Viranomaiset, jotka ovat valmiita tekemään kaikkensa vallan säilyttämiseksi, ovat palkanneet 189 000 sotilasta ja poliisia varmistamaan vaalikampanjan ja äänestyksen rauhallisuuden. Julkiset kokoukset ja paraatit ovat kiellettyjä ja ehdokkaiden televisioesiintymiset on alistettu sensuurille.
Opposition edustajien ahdistelu, väkivaltaan yllyttäminen, julmat syrjäyttämiset ja ankariin rangaistuksiin tuomitsemiset ovat yleisiä koko niin kutsutun vaalikampanjan ajan. Indonesian hallituksen on ymmärrettävä, että demokraattiset vaalit ja uskottavat toimielimet ovat olennaisen tärkeitä, jotta ihmisoikeuksien kunnioitus taataan ja jotta kansainvälisiä suhteita lujitetaan.

McKenna
Arvoisa rouva puhemies, Indonesiaa on usein arvosteltu tässä parlamentissa, erityisesti ItäTimorin vuoksi. Haluaisin vain saattaa parlamentin tietoon, että on perustettu Itä-Timorin eturyhmä, ja ihmisten, jotka ovat huolissaan Indonesian miehityksestä Itä-Timorissa, tulisi liittyä tähän eturyhmään.
Itä-Timorin väestön ohella Indonesian viranomaiset vainoavat myös itse indonesialaisia. Me haluamme, että Indonesian demokratialiikkeen oikeudet tunnustetaan. Vankiloiden oloihin on puututtava, on turvattava myös vankien perustavat ihmisoikeudet, kansalaisjärjestöjen pääsy Indonesiaan, lehdistön vapaus, ihmisten vapaa liikkuvuus ja ihmisten oikeus elää yhteiskunnassa, jossa maan oma hallitus ei vainoa heitä. Indonesialaiset ovat pakottaneet kansainvälisen yhteisön sulkemaan silmänsä maansa tapahtumilta, ja he vaativat kansainvälistä yhteisöä maksamaan lunnaat.
Tämän parlamentin on myös varmistettava, että jäsenvaltioiden hallitukset lakkaavat toimittamasta aseita Indonesialle, kunnes maassa vakiinnutetaan demokratia. Me emme voi arvostella hallituksia ja samalla myydä niille aseita, jos ne vainoavat omaa kansaansa ja laittomasti miehittämiään alueita.

Cunha
Arvoisa puhemies, hyvät jäsenet ja arvoisa komissaari, surullisen säännöllisesti tämä parlamentti on ollut pakotettu tuomitsemaan Indonesian vallanpitäjien vakavia ihmisoikeuksien loukkauksia omalla maaperällään ja myös laittomasti haltuun otetulla Itä-Timorin alueella. Tällä kertaa on kyseessä tasavallan simulointi; Indonesian viranomaiset järjestävät vaalifarssin, johon vain kolme hallituspuoluetta saavat asettaa ehdokkaansa. Opiskelijoiden ja muiden rauhanomaisten Djakartan hallituksen vastustajien mielivaltaiset pidätykset ja Itä-Timorin kansan väkivaltainen alistaminen kuitenkin jatkuu.
Nyt on Euroopan union ja sen jäsenmaiden jo aika omaksua järkevä asenne Indonesiaa kohtaan. Varsinkin täytyy asettaa unionin ja ASEAN -maiden väliset kauppasuhteet toiselle sijalle ihmisoikeuksien jälkeen ja jäsen maiden on lopetettava sotilaallinen apu ja aseiden myynti Indonesialle.
Tuoreissa julkisissa ilmoituksissa Dilin piispa Ximenes Belo, joka sai Nobelin palkinnon tänä vuonna toteaa puolueettomalla äänellään ihmisoikeuksien loukkausten lisääntyneen Timorissa. Hän viittaa kidutuksiin.

Newens
Arvoisa rouva puhemies, vaikka Indonesian yleiset vaalit pidetään vasta 29. toukokuuta, joka on viikon kuluttua, tuloksesta ei ole epäselvyyttä. Tämä on jo kuudes kerta, kun valtion tukema Golkar-puolue voittaa sen jälkeen, kun presidentti Suharto kaappasi vallan vuonna 1965, ja seuraavana vuonna parlamentti ja muut virkaan nimetyt henkilöt valitsevat mitä todennäköisimmin uudestaan presidentti Suharton seitsemännelle viisivuotiskaudelle. Armeija valitsee 75 jäsentä parlamentin 500 jäsenestä, mikä osoittaa demokratian olevan rajoittunut.
Lopuista paikoista taistelevien oppositiopuolueiden vapautta kuvaa se, että viime kesäkuussa hallitus syrjäytti Megawati Sukarnoputrin, entisen presidentin Sukarnon tyttären, ja nimitti hänen tilalleen hallituksen hyväksymän Suryadin. Muut opposition johtavat henkilöt, kuten Budiman ja Bintang Pamungkas, ja ammattiyhdistysjohtajat, kuten Dita Sari ja Muchtar Pakpahan, ovat saaneet pitkät vankilatuomiot Draconianin vallankumouksen vastaisen lain nojalla. Hallituksen vastustajat, kuten äskettäin kuollut M.P Sukatnu, ovat viettäneet melkein 30 vuotta vankilassa.
Torjuttuaan opposition hallitus voi vapaasti toteuttaa politiikkaansa kaikkien mielipide-erojen tukahduttamiseksi niin Itä-Timorissa, missä kolmannes väestöstä on kuollut vuoden 1975 laittoman miehityksen jälkeen, kuin muuallakin. Tämä kaikki korostaa, kuinka tärkeää on, että neuvosto ja komissio ilmaisevat olevansa huolissaan niistä häikäilemättömistä keinoista, joita käytetään opposition tukahduttamiseksi kaikkialla, ja että ne pyrkivät lopettamaan aseiden viennin Indonesiaan.
Brittiläisenä jäsenenä olen ilahtunut Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministerin pyynnöstä painottaa enemmän ihmisoikeuksia ulkoasioissa, ja toivon, että voimme nyt lopettaa kaikkien aseiden ja sorron välineiden viennin Euroopasta. Tämä päätöslauselma osoittaa, että parlamentti on halukas lisäämään Indonesian viranomaisiin kohdistuvaa painostusta, ja toivomme hartaasti, että neuvosto ja komissio vastaavat vetoomukseemme.

Maij-Weggen
Arvoisa puhemies, Indonesia on suuri, monikulttuurinen maa, jossa on suuri, miltei 200-miljoonainen väestö ja jonka talous kasvaa ja jossa vallitsee uskonnonvapaus, huolimatta siitä että se on muslimimaa. Tähän päättyvät asian hyvät puolet.
Indonesia on surullinen maa ja siihen kohdistuu paljon kritiikkiä, kun kyseessä ovat demokratia ja ihmisoikeudet. Demokratia, hallituksessa istuu sotilaita, samoin parlamentissa; sotilaallinen valta on suuri ja vaaleja manipuloidaan. Ajatelkaa Pakpahania ja Sukarno Butria. Ja Timor, Timor on häpeä Indonesialle. Indonesian ei olisi pitänyt koskaan antaa Timorin tilanteen luisua käsistä sillä tavalla. On hyvä, että puutumme asiaan täällä parlamentissa. On hyvä, että muistutamme Indonesiaa sen velvollisuuksista ihmisoikeuksien suhteen ja että olemme kriittisiä tarvittaessa.
Indonesialla on hyvät puolensa, mutta sillä on myös hyvin surulliset puolensa ja meidän tehtävämme on, etenkin kun kysymyksessä ovat ihmisoikeudet ja demokratian puute, osoittaa sormella kipeää kohtaa. Me teemme niin tämän päätöslauselman avulla ja meidän ryhmämme tulee tukemaan sitä.

Girão Pereira
Arvoisa puhemies ja hyvät jäsenet, tässä parlamentissa on jo useita kertoja puhuttu Indonesian ihmisoikeuksien loukkauksista ja varsinkin Itä-Timorin tilanteesta ilman, että Indonesia olisi muuttanut hallitsemistapaansa ilmiselvästi halveksien Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselmia ja kansainvälisen yhteisön ilmapiiriä.
Nobelin palkinnon myöntäminen piispa Ximenes Belolle ja Ramos Hortalle oli taas yksi hälytyshuuto ihmisoikeuksien loukkauksien puolesta tuolla alueella. Ramos Horta, virallisen matkansa aikana, näytti tälle parlamentille dokumentaarisia valokuvia ja minulla oli mahdollisuus nähdä ne. Saatoin todeta, että miljoonien kuolleiden, mielivaltaisten pidätyksien ja jo tiedossa olevien vainojen lisäksi Timorin kansalaisia myös kidutetaan verisesti ja jopa kuolettavasti keskiaikaisilla menetelmillä. He haluaisivat vaan saada äänensä kuuluville puolustaakseen kulttuuriaan, identiteettiään ja autonomiaansa. Meidän mielestämme Euroopan unionin on kiireisesti tiedostettava tämä todellisuus ja lopettaa toimintansa, joka on vähintäänkin kaksimielistä.
Miten voi ymmärtää sen, että esimerkiksi Vietnamin suhteen eurooppalainen yhteistyö liittyy ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja sitten unohdetaan sama vaatimus kun kyseessä on Aasian suuret valtiot? Miten voi ymmärtää sen, että Togon ja Guinean kaltaisia pieniä valtioita avustetaan hyvin ja tehdään yhteistyötä kun todistetaan ihmisoikeuksien loukkauksia ja samasta pyhästä periaatteesta vaietaan kun on kyseessä suuret valtiot, joiden kanssa on pelissä suuria kaupallisia ja taloudellisia etuja? Missä on johdonmukaisuus?
Hyväksyen tämän päätöslauselman parlamentti voi asettaa ne arvot kunniaan, jotka kuuluvat meidän henkiseen ja poliittiseen perinteeseen.
Vietnam

Malone
Arvoisa rouva puhemies, kuten me kaikki tiedämme, Vietnamin tasavalta käy läpi muutosprosessia. Tämä on tuskallinen prosessi ja edellyttää huomattavaa talouden rakenteiden uudistamista. On olennaista, että prosessin aikana kunnioitetaan ihmisoikeuksia. Olemme erittäin huolestuneita saamistamme kertomuksista, joiden mukaan yhdistyneen buddhalaiskirkon uskonnolliset johtajat on vangittu huolimatta siitä, että uskonnonvapaus on taattu maan perustuslaissa. Haluan vielä mainita syvästi pahoitellen, että juuri eilen vietnamilainen tuomioistuin tuomitsi kahdeksan ihmistä kuolemaan huumerikosten perusteella; tänä vuonna jo yksitoista ihmistä on tuomittu kuolemaan.
Pyydän Vietnamin viranomaisia vapauttamaan kaikki poliittiset ja uskonnolliset vangit ja pyydän hallitusta ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotta varmistetaan, että heinäkuussa pidettävät vaalit ovat vapaat ja oikeudenmukaiset. Kuten ehkä tiedättekin, parlamentti harkitsee parhaillaan pöytäkirjaa, jolla laajennetaan EU: n ja ASEANin välinen sopimus koskemaan myös Vietnamia. Olen osallisena tässä ulko- ja turvallisuusasiain ja puolustuspolitiikan valiokunnan puolesta.
Jotkut ihmiset tulevat sanomaan, että erityisesti Vietnamin ihmisoikeushistoria nostetaan esille ja että muihin ASEANin jäsenmaihin ei sovelleta tämänkaltaisia ihmisoikeusehtoja. Meidän on kuitenkin sitouduttava lopettamaan ihmisoikeusloukkaukset koko alueella eikä lähestymistapamme muihin maihin saisi vähentää yhteen maahan kohdistuvaa arvostelua. Päinvastoin uskon, että tämä poikkeava kohtelu kannustaa neuvostoa neuvottelemaan uudestaan yhteistyösopimuksemme ASEANin kanssa. Tämä on ainoa tapa varmistaa, että perusihmisoikeuksien noudattamisesta tulee erottamaton osa yhteistyötämme, ei ainoastaan Vietnamin tasavallan kanssa vaan kaikkien alueen maiden kanssa.
Olen erittäin tyytyväinen, että komissio on ottanut esille ihmisoikeuskysymyksen Vietnamin viranomaisten kanssa, ja haluaisin, että komissaari Van den Broek antaa komission puolesta vakuutuksen, että hän jatkaa tätä lähestymistapaa.

André-Léonard
Arvoisa puhemies, ahneena ulkopuolisille investoinneille Vietnam allekirjoitti viime vuonna yhteistyösopimuksen Euroopan kanssa. Siitä lähtien on kuitenkin todettu, että tämän sopimuksen perustana olevia ihmisoikeuksia ja demokraattisia periaatteita on pilkattu suruttomasti. Kaikkia tasoja koskevaan yleiseen lahjontaan perustuen Vietnamin hallitus jatkaa kansalaisoikeuksien rajoittamista ja ihmisoikeuksien rikkomista. Lehdistö on valtaapitävien alaisuudessa ja satoja toimittajia on pantu viralta, kielletty kirjoittamasta tai pidätetty ja suljettu leireihin.
Kaiken huipuksi ulkomailta tulevien tietojen valvomiseksi käynnistettiin laaja kampanja. Tekosyynä käytettiin kielteisten ulkomaisten vaikutteiden torjuntaa. Tämä ahdisteluaalto jatkui viime maaliskuussa toisinajattelevien ja ihmisoikeuksia puolustavien kirjailijoiden tapaamisessa. Kyseessä on harras ja järjestelmällinen pakkopolitiikka.
Tämä tilanne on sietämätön. Vietnamin on kunnioitettava sitoumuksiaan, ja neuvostoa ja komissiota pyydetään muistuttamaan sille, että ihmisoikeuksien puolustaminen on ensisijainen seikka suhteissamme, samoin kuin Euroopan unionin ja ASEA: n välisen sopimuksen tarkistamisessa.
Keski- ja Itä-Euroopan maiden lapset

Oostlander
Arvoisa puhemies, se, joka tutustuu Itä- ja Keski-Euroopan tilanteeseen, näkee sen erittäin huonon kohtalon, joka koituu kaikkein haavoittuvimman kansanosan osaksi siellä. Omien kansalaistemme ja heidän järjestöjensä toiminnan kautta tunnemme myös hylättyjen ja lastenkoteihin tai vastaaviin laitoksiin usein erittäin huonoissa olosuhteissa sijoitettujen lasten kohtalon ja voimme olla vain tyytyväisiä siitä ja korostaa sitä, että etenkin kirkolliset ja kansalaisjärjestöt tekevät paljon työtä tällaisten lastenkotien adoptoimiseksi.
Esillä olevassa päätöslauselmassa haluamme painottaa sitä, että on hyvä asia, mikäli komissio rohkaisee oman politiikkansa puitteissa kyseisiä järjestöjä tekemään tätä työtä. Olemme lisänneet tähän vanhusten kohtalon. Lapset nimittäin vetoavat kaikkiin, mutta vanhukset, sairaat ja dementoituneet vanhukset, eivät ole niin suosittuja julkisuudessa. Silti meidän on tarkkailtava juuri tällaisia ryhmiä, vanhuksia, jotka usein suljetaan laitoksiin yhdessä henkisesti häiriintyneiden kanssa ja joita ei juuri kukaan enää hoida. Haluaisinkin tukemalla tätä päätöslauselmaa painottaa, että Euroopan yhteisön ei pidä toimia moitteettomasti vain talouden ja oikeuden alalla, vaan sen tulee toteuttaa rohkaisevaa politiikkaa etenkin sosiaalialalla, jotta järjestöt, jotka tekevät työtä haavoittuvien ihmisten parissa siellä, lasten, vanhusten ja psykiatristen potilaiden parissa, saavat tarvittavan tuen komissiolta, etenkin mahdollisen PHARE-ohjelman kautta ja niiden palvelujen kautta, joita meillä on näissä maissa. Harmikseni en voi enää jäädä kuuntelemaan komission jäsenen vastausta. Pyydän sitä anteeksi ja tulen lukemaan vastauksen jälkikäteen suurella tarkkaavaisuudella.

Wiersma
Arvoisa puhemies, nykyinen tilanne, jossa lapset Itä- ja Keski-Euroopassa ovat, vaatii kiireellistä huomiota. Olin itse jokin aika sitten Romaniassa, jossa näin millaisissa hirveissä olosuhteissa katulapset esimerkiksi Bukarestissa elävät. Myös Unicefin hiljattain julkaisemassa raportissa tuodaan tilanteen vakavuus esille.
Uuden aikakauden alkaessa Keski- ja Itä-Euroopassa huonot olosuhteet, joissa jotkut lapset olivat eläneet kommunismin aikakaudella, eivät useinkaan parantuneet. Unicefin raportista käy ilmi, että monissa tapauksissa tilanne huononi. Raportissa on lukuja rikollisuuden lisääntymisestä, alkoholismista ja nuorison tekemistä itsemurhista. Tämä on toisaalta niiden korkeiden sosiaalisten ja taloudellisten kustannusten seurausta, jotka liittyvät siirtymävaiheeseen, yhteiskunnan heikot ryhmät, kuten lapset saavat aina kärsiä tällaisesta.
Toisaalta tämä on seurausta siitä seikasta, että vaikka paikalliset hallitukset tunnustavat tämän ongelman olemassaolon, käytännössä siihen ei kiinnitetä paljon huomiota. Viimeksi mainitun on muututtava nopeasti. Euroopan unionin on yhdessä Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallitusten kanssa asetettava näiden lasten elinolosuhteiden parantaminen etusijalle. Jotta tämä olisi mahdollista, siihen on varattava rahaa lyhyen ajan sisällä. Hallitusten yrityksiä tehdä jotakin on tuettava kaikin tavoin, sellaisia kuten esimerkiksi ne toimenpiteet, joita Romanian hallitus on hiljattain suorittanut suojatakseen paremmin Romanian lasten oikeuksia. Tälle on tultava käytännössä jatkoa. Lyhyesti, on paljon tehtävää Keski- ja Itä-Euroopan lasten aseman parantamiseksi. Älkäämme unohtako, että he ovat Euroopan tulevaisuus, eivät vain oman Eurooppansa, vaan myös meidän Eurooppamme. Sijoittaminen heihin merkitsee myös sijoittamista Euroopan tulevaisuuteen. Toivon, että komissio ja muut vastuulliset Euroopassa tulevat esillä olevan päätöslauselman pohjalta tekemään jotakin ja että me parlamenttina yritämme seurata Keski- ja Itä-Euroopan maiden lasten kehitystä edelleen.
Isik Yurtçu

Karamanou
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, ihmisoikeuskysymys, lehdistönvapaus ja ajatusten vapaan ilmaisun kunnioitus Turkissa ovat saaneet jo dramaattisen luonteen. Euroopan toimittajaliiton ja Turkin toimittajaliiton antamien tietojen mukaan 78 toimittajaa on yhä Turkin vankiloissa ja joka päivä vangitaan lisää toimittajia, takavarikoidaan sanomalehtiä, suljetaan televisio- ja radioasemia, vahingoitetaan toimittajia ja poliisi tunkeutuu sanomalehtien tiloihin ja tuhoaa niitä. Hyvin tyypillinen on toimittaja Isik Yurtçun tapaus. Hän lähetti vankilasta dramaattisen vetoomuksen vapauttamisestaan: " Miksi käyttäydytte - hän sanoo meille - ikään kuin minua ei olisi olemassa? En ole 26 vuoteen harjoittanut mitään muuta kuin toimittajan ammattia."
Isik Yurtçu on 52-vuotias Turkin kansalainen, joka oli epäonnekseen tammikuussa vuonna 1994 lakkautetun kurdeille ystävällismielisen sanomalehden Özgür Günden päätoimittaja. Hänet tuomittiin kirjoituksistaan tähän lehteen 14 vuoden ja 10 kuukauden vankeuteen. On kulunut jo 28 kuukautta vankilassa hyvin huonoissa olosuhteissa ja hänen fyysiselle ja psyykkiselle terveydelleen vahingollisin seurauksin. Hänen kollegansa kertovat, että hän on vastuuntuntoinen toimittaja, joka ei ole koskaan käyttänyt ammattiaan henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi. Turkin lehdistöneuvosto, Turkin toimittajaliitto ja Ankaran toimittajien yhdistys ovat myöntäneet hänelle palkintoja ja Toimittajat ilman rajoja on ryhtynyt kampanjaan hänen vapauttamisekseen. Vuonna 1996 hänet nimitettiin kolmen muun kollegansa kanssa vuoden toimittajaksi. Euroopan toimittajaliitto on julistanut 3. toukokuuta 1997 toiminnan päiväksi hänen vapauttamisekseen.
Koska Euroopan parlamentti on herkkä ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksissä, sen täytyy vaatia tänään välitöntä Isik Yurtçun ja kaikkien Turkin toimittajien vapauttamista. Sen täytyy lisäksi tehdä selväksi Turkin viranomaisille, että lehdistön tukahduttaminen ja ihmisoikeuksien rikkomukset aiheuttavat vakavia esteitä maan lähenemiselle Euroopan unionin kanssa.

André-Léonard
Arvoisa puhemies, keskustelemme tänään taas Turkista ja valitettavasti jälleen kerran tuomitaksemme sen asenteen yksilönvapauksia, sananvapautta ja aivan erityisesti lehdistön vapautta kohtaan.
Äänestimme 13. joulukuuta 1995 Euroopan ja Turkin välisestä tulliliitosta. Tämä sopimus ei merkinnyt meille ainoastaan tuotteiden vapaan liikkuvuuden edistämistä, vaan myös erityisen tärkeänä pitämiemme ihmisoikeuksien kunnioitusta.
Turkin on kunnioitettava meille antamiaan sitoumuksia, mutta myös allekirjoittamiaan kansainvälisiä sopimuksia. Vaadimme siis, että Isik Yurtçu, joka tuomittiin viideksitoista vuodeksi vankilaan toimittajan työnsä vuoksi, vapautetaan välittömästi. Turkin on käsitettävä, että Euroopan unioni vakuuttaa enemmän kuin koskaan aiemmin solidaarisuuttaan ja tukeaan mielipidevangeille ja vaatii jälleen heidän vapauttamistaan.
Tiedotusvälineiden ja journalistisen työn vapaudet ovat meille ja kaikille demokraateille olennaisen tärkeitä vapauksia. Emme voi hyväksyä, että näitä oikeuksia pilkataan ja että ihmisiä tuomitaan ja vangitaan niiden puolustamisen tähden.

Telkämper
Arvoisa rouva puhemies, puhumme melkein joka kuussa Turkin ihmisoikeuksien loukkauksista, vaikka olimme toivoneet, että tilanne paranisi. Tässä yhteydessä haluaisin viitata erityisesti 13. joulukuuta 1995 annettuun Turkin ihmisoikeuksia koskevaan päätöslauselmaesitykseen, jonka hyväksyimme, koska odotimme silloin, että poliittinen tilanne paranisi ehkä tulliliiton avulla. Sitä ei tapahtunut. Mielestäni meidän täytyy vetää tästä poliittisia johtopäätöksiä.
Olin viime viikon lopulla Turkissa. Siellä pidettiin kongressi järjestäytyneestä rikollisuudesta, ja juuri tämän kongressin aikana poliisi tai aseistetut joukot valtasivat televisioaseman. Turkissa oltiin erittäin kiihtyneitä, ja tämä oli jälleen todiste siitä, että siellä ei ole tiedotusvälineiden vapautta. Syynä oli, että asemalta oli lähetetty ohjelmaa huumeista, jonka yhteydessä mainittiin myös nimi Ciller, eli näyttää siltä, että tässä on tiiviitä yhteyksiä Turkin järjestäytyneeseen rikollisuuteen, ja meidän täytyy kysyä itseltämme, mitä politiikkaa Euroopan unioni käyttää.
Tämänpäiväisen keskustelumme aiheena on toimittajapalkinto Isik Yurtçulle, joka tuomittiin 15 vuodeksi vankeuteen, ja mielestäni tavan, jolla siinä loukattiin ihmisoikeuksia, pitäisi saada meidät taistelemaan tämän toimittajan vapauttamisen puolesta entistä voimakkaammin, sillä hän ei tehnyt mitään väärää.
Pohjois-Korean nälänhätä

Bloch von Blottnitz
Arvoisa puhemies, ei voida kerta kaikkiaan hyväksyä enää, että koko maailma seuraa UNICEF: n jatkuvista vetoomuksista huolimatta vierestä, kuinka ihmiset näkevät nälkää Pohjois-Koreassa. Sadat ihmiset päivittäin! Kohta heitä on tuhansia ja kymmeniä tuhansia. Avustimme Iranin maanjäristyksen uhreja heti ilman keskusteluja, vaikka se on rikkaampi maa. Tälle asialle emme tee mitään! Lapset, vanhukset ja heikot eivät voi sille mitään, että siellä on vallassa kommunistinen hallitus eikä juurikaan demokratiaa. Avustamme yleensä ja samanlaisissa olosuhteissa maita, joissa demokratia ei myöskään vallitse.
Tässä yhteydessä täytyy huomata, että me, EU, otamme samanaikaisesti osaa erääseen hankkeeseen PohjoisKoreassa. Tuemme 2000 megawatin ydinreaktoreiden rakentamista 75 miljoonalla eculla. Raha menee maahan, jossa ihmiset syövät ruohoa ja näkevät nälkää, maahan, joka on kieltäytynyt allekirjoittamasta kemialliset aseet kieltävän sopimuksen, jossa hallitsee sotilasdiktatuuri, jossa ei ole infrastruktuureja eikä lainkaan teollisuutta. Tähän meidän pitää käyttää 75 miljoonaa ecua! Meillä on 10 miljoonaa ecua varastossa. Haluaisin, että käytämme tämän rahan heti auttaaksemme Pohjois-Korean ihmisiä, erityisesti lapsia. Sivusta seuraaminen on todellakin häpeällistä jokaisen sivistysvaltion kannalta, kun tiedetään, millainen kurjuus siellä vallitsee.
FAO: n mukaan tarvitaan 14, 5 miljoonaa dollaria sellaisten ohjelmien kehittämiseen, joilla maahan saadaan siemenviljaa, jotta väestö saa ylipäätään taas korjattua sadon. Siksi pyydän kannatusta ryhmäni esitykselle, sillä sen me olemme yksinkertaisesti velkaa niille ihmisille, erityisesti lapsille.

Günther
Arvoisa rouva puhemies, minun täytyy sanoa, että tämä päätöslauselmaesityksessä mainittu Korean nälänhätä ei ole mitään uutta, vaan kuulemme tulvista jokseenkin säännöllisesti. Kannatan niitä kohtia, että meidän on saatava apu liikkeelle. Hylkään kuitenkin myös ryhmäni nimissä sen, että myymme tässä ikään kuin omenat ja päärynät samassa, sillä teollisuuspolitiikan kysymykset, teollisuuden sijoittautuminen, johon kuuluu oman ydinvoimalan rakentaminen, kuuluvat mielestäni eri kappaleeseen. Mitä kaipaan tältä kiireelliseltä esitykseltä, on viittaus siihen, mikä vastuu tämän maan hallituksella on. Juuri kehitysalalla " hyvät hallitukset" ovat myös meille yhä uudelleen tekijä, joka meidän täytyy ottaa huomioon pohdinnoissamme - demokratiaa ja muuta sellaistahan vaadimme muissakin yhteyksissä. Kannatamme tätä päätöslauselmaesitystä siis asianomaisin tarkistuksin.

Dupuis
Arvoisa puhemies, haluaisin puuttua hyvin nopeasti kolmeen seikkaan. Hyväksymme luonnollisesti humanitaarisen avun ja sen kiireellisyyden. Minusta on myös korostettava Euroopan unionin näkyvyyttä tässä humanitaarisessa tuessa. Sen ei pidä olla tuki, jota Korean hallitus myöhemmin käyttää oman propagandansa aseena, kuten se joskus aiemmin on tehnyt.
Unionin on myös kysyttävä Korean hallitukselta, millaisia uudistuksia se aikoo toteuttaa ja milloin. Lopuksi on käännyttävä tämän maailmankolkan keskeisen toimijan puoleen. Mielestäni komission ja neuvoston on painostettava Kiinaa, jolla on suuri vaikutusvalta Pohjois-Korean hallitukseen, jotta tilanne laukeaisi ja jotta tämä maailman vähiten kehittynyt kommunistivaltio astuisi uudistusten tielle. On kuljettava kiireellisesti tähän suuntaan.

Vanhecke
Arvoisa puhemies, Pohjois-Korean nälänhätää käsittelevä päätöslauselma, jonka vihreiden ryhmä on esittänyt, on merkillinen asiakirja. Merkillinen siinä mielessä, että ainoa paikkansapitävä asia siinä on kuvaus nälänhädästä, josta noin puolet miltei 23 miljoonasta korealaisesta kärsii. Pelkään, että päätöslauselma on aivan harhateillä.
Kuvailtuaan kaiken vihreät rajoittuvat Amerikkaan kohdistuvaan kritiikkiin - vaikka tämä maa tällä välin on valmis lähettämään tonneittain ruoka-apua. Lisäksi päätöslauselmassa puhutaan erittäin kunnioittavaan sävyyn " PohjoisKorean hallituksesta, joka on tehnyt ilmoituksen nälkiintyneistä lapsista" .
Päätöslauselmassa ei sanota sanaakaan nälänhädän oikeasta aiheuttajasta: Kim Jong-ilin stalinistisesta hallituksesta, joka ilmeisesti saa armon vihreiden silmissä. Kim Jong-il ei itse kärsi nälkää, kuten ei myöskään hänen veljensä, joka on Suomessa suurlähettiläänä, eikä hänen sisarensa, joka on kommunistisen puolueen keskuskomitean varajohtaja, eivätkä hänen serkkunsa ja koko perheensä, jotka ovat kaikenlaisissa valtaasemissa hallinnossa.
Ei sanaakaan niistä 200 000 poliittisesta vangista, jotka kirjaimellisesti kuolevat kurjuuteen Pohjois-Koreassa. Ei sanaakaan siitä seikasta, että tuhotulvat eivät ole nälänhädän oikea syy, vaan ne ovat ainoastaan lisänneet vallitsevaa kurjuutta, jonka 52 vuotta stalinistista hallintoa on saanut aikaan.
Ei sanaakaan siitä seikasta, että Yhdysvaltain ja ehkä Euroopan taloudellinen tuki kahden kevytvesireaktorin rakentamiseen - taloudellinen tuki, jota vihreiden ryhmä on kritisoinut - on tarkoitettu kahden vanhan ja turvattoman ydinvoimalan korvaamiseen, joiden tarkoituksena on vain tuottaa plutoniumia hallitukselle sotilaallista käyttöä varten. Lyhyesti, pelkään, että vihreiden ryhmä antaa itsestään kuvan kritiikittömänä hirmuhallinnon puolustajana.

Bloch von Blottnitz
Arvoisa rouva puhemies, en voi missään tapauksessa hyväksyä väitettä, että lähestyisin kunnioittavasti tai jotenkin jotain kommunistista järjestelmää. Se on mielestäni hävytöntä! Minua ja perhettäni vainottiin kommunistisessa järjestelmässä. En voi hyväksyä mitään tällaista! Se on hävytöntä! Vain koska en ole kertonut kaikkia niitä syntejä, mihin he syyllistyvät siellä. Siitä olisi muuten tullut kokonainen kirja. Minun on huomautettava vielä siitä, kuinka monessa länsimaisessa maassakin tapahtuu vastaavaa. Teidän olisi luettava esityksemme paremmin eikä esitettävä minulle tällaisia hävyttömyyksiä, onko selvä?
Minua eivät kiinnosta diktatuurit eivätkä kommunistiset järjestelmät, tulihan tämä selväksi täällä? Että kehtaatte esittää minulle tällaisia väitteitä, vain, koska kuulun vihreisiin.

Vanhecke
Arvoisa puhemies, Boch von Blottnitz syyttää minua ilmeisesti siitä, etten osaa lukea, mutta osaan lukea varsin hyvin. Lähden päätöslauselman tekstistä, josta ei löydy pienintäkään kritiikkiä hallitusta kohtaan, siinä ei puhuta edes diktatuurista, vaan Pohjois-Korean hallituksesta, joka vapautetaan kaikesta vastuusta vihreiden päätöslauselmassa ja joka siitä huolimatta on mielestäni vastuussa siitä, mitä Koreassa valitettavasti tapahtuu.

Kreissl-Dörfler
Arvoisa rouva puhemies, komissio puhuu aina sosiaalisesta ja ekologisesta vastuustaan ja pitää ihmisoikeuksien kunnioittamista erittäin korkeassa arvossa kansainvälisissä sopimuksissaan. Mutta kun on kyse konkreettisesta tuesta, ei ole vielä paljoa nähtävissä. Yksi esimerkki on Rugmark -merkintä, joka on mallina mattojen tuotannon sosiaalisesta järjestämisestä. Rugmark tarjoaa konkreettisia mahdollisuuksia lapsityövoiman käytön poistamiseen, ja ennen kaikkea se tarjoaa kyseisille lapsille vaihtoehtoja.
Saksan liittotasavalta tukee tätä aloitetta, mutta komissio hylkää sen rahoituksen köykäisin perustein. Tiettyjen maiden ja tiettyjen yritysten lobbarit istuvat todennäköisesti liian usein komission toimistoissa.
Vaatimuksemme ovat tässä aivan yksinkertaisia: lobbarit ulos komission toimistoista! Aloitteita, kuten " Rugmark" tai " Puhtaat vaatteet" on tuettava asianmukaisesti! Komission olisi siksi myönnettävä maille ylimääräisiä tullietuuksia, jos ne noudattavat ILO: n yleissopimuksia. Sen olisi tuettava nykyisiä aloitteita lapsityövoiman käytön poistamista ja laadittava itse tukiohjelmia. Tästä syystä tuemme päätöslauselmaesitystä voimakkaasti.

Van Lancker
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tämä Euroopan parlamentti on toistuvasti vaatinut sosiaalisten lausekkeiden ottamista kansainvälisiin kauppasopimuksiin. Ei niinkään siksi, että me haluamme suojata eurooppalaista taloutta, vaan siksi, että olemme vakuuttuneita siitä, että maailmankaupan vapauttaminen vaatii perustavanlaatuisia moraalisääntöjä sekä sosiaalis-ekologisella että verotuksellisella tasolla. Harmillista kyllä meidän on kuitenkin pitänyt todeta uudelleen Singaporen huippukokouksen yhteydessä, että niiden sosiaalisten lausekkeiden ottamisesta kauppasopimuksiin ei ole tullut kerrassaan mitään. IAO lähetettiin kotiin sillä lohdutuksella, että se sai luvan tutkia tätä asiaa. Meidän on jatkettava tällaisen käyttäytymisen vastustamista ja olen myös sitä mieltä, että meidän on annettava kaikki tukemme sille uudelle aloitteelle, jonka kansainvälinen työjärjestö on kehittänyt, jonka yhteydessä vaaditaan menettelytapasääntöjä kaikille maille, jotta ne noudattaisivat perustavanlaatuisia sosiaalisia sääntöjä, jotka liittyvät lapsityövoiman käytön kieltämiseen, pakkotyön kieltämiseen, yhdistysoikeuteen, oikeuteen järjestäytyä ja syrjinnän kieltämiseen.
Toisaalta olen myös sitä mieltä, että Euroopan unionin on tehtävä jotakin kuluttajien toiminnan tukemiseksi. Meidän kaikkien kotimaissamme on jo erilaisia järjestöjä, kehitysyhteistyöjärjestöjä, jotka eivät jää odottamaan sitä, että sosiaaliset lausekkeet jonakin kauniina päivänä hyväksytään Maailman kauppajärjestössä. Mielestäni nämä järjestöt ansaitsevat kaiken tukemme. Voisimme esimerkiksi aloittaa laatimalla omat eurooppalaiset menettelytapasäännöt, voisimme myöntää tunnusmerkin niille yrityksille, jotka ovat valmiita noudattamaan perustavanlaatuisia moraalisääntöjä ja valvomaan niiden toteuttamista. Meidän pitäisi tukea tällaisia kampanjoita paljon enemmän, sillä ne osoittavat, että väestö on vakuuttunut siitä, että eettisesti vastuullinen kulutus on mahdollista. Ja jotkut yritykset on asetettava vastuuseen niiden käymästä kaupasta meidän maissamme. Siksi olen erittäin tyytyväinen tähän päätöslauselmaan ja toivon, että se saa jatkoa eurooppalaisella tasolla.

Maij-Weggen
Arvoisa puhemies, ryhmäni on yksi tämän päätöslauselman esittäjistä ja olemme tehneet sen mielellämme. Olin itse esittelijänä vastuussa sosiaalisen lausekkeen ottamisesta etuisuusjärjestelyihin ja niiden pohjalta saimme Burman kiinni peruuttamalla järjestelyt. On mahdollista toimia tehokkaasti. Siitä huolimatta meidän on sanottava, että sosiaaliset lausekkeet eivät useinkaan ole tehokkaita ja siksi joidenkin kansalaisjärjestöjen aloitteet fair trade -merkkien käyttöönotosta ovat oikeastaan erittäin mielenkiintoisia. Näyttää siltä, että useat kuluttajat ovat kiinnostuneita tällaisista asioista, kuten myös monet jälleenmyyjät. Tästä näyttää olevan yhä enemmän hyötyä. On mahdollista, että me tulemme saamaan yhä enemmän tällaisia fair trade - merkkejä, ja siksi haluan vedota komissioon, että se ei vain auttaisi kansalaisjärjestöjä, vaan tekisi ehkä itse aloitteen tällaisten merkkien käyttöönotosta eurooppalaisella tasolla.
Arvoisa puhemies, herra Van den Broek, mitä edunvalvontajärjestöihin tulee, on ehkä hyvä ajatus ottaa parlamentin tällä viikolla hyväksymät päätöslauselmat edunvalvontajärjestöjen toiminnan valvomisesta esimerkkinä samanlaisten päätöslauselmien hyväksymiseksi myös komissiossa, tämä auttaisi komission osastojen suojelussa samalla tavalla kuin me nyt teemme.

Garosci
Arvoisa puhemies, tämä aihe - jota ryhmämme on selkeästi tukenut allekirjoittamalla kiireisen päätöslauselman - on aliarvioitu ongelma, järkyttävä ongelma, johon verrattuna ainoastaan asuste- ja jalkinekaupan ala on vaikeuksissa.
Alaikäisten ja naisten työvoiman hyväksikäyttöä ei ilmeisesti tule liittää ainoastaan asusteisiin, vaatetustekstiileihin ja jalkineisiin. On tuhat muuta alaa - on muistutettu matoista, elintarvikkeista -, joilla valitettavasti naisten ja, mainitsen, lasten työvoimaa käytetään ylenmäärin hyväksi. Ryhmämme on tämän vuoksi allekirjoittanut päätöslauselman ja katsoo sen erityisen merkittäväksi. Toisin sanoen pyydetään myöntämään yhteiskunnallisten sääntöjen todellinen käyttöarvo kohdattaessa aliarvioitu ongelma, jonka nykyiset ja tulevat ulottuvuudet voivat kuitenkin kolmansien maiden yhteiskuntien kehittyessä rikkoa maailman tasapainon.
Lapsi, jolla ei tänään ole aikaa eikä mahdollisuutta olla lapsi - voida leikkiä, tutkia ympäristöään, kasvaa ikäistensä ja perheensä parissa - on eräänä päivänä tyytymätön ihminen, ehkä väkivaltainen, ihminen, joka varastaa, joka tappaa... Emme voi sallia itsellemme tätä hahmotelmaa: meidän tulee tehdä kaikki, mikä on vallassamme välttääksemme tämän tilanteen. Siispä kyllä yhteiskunnallisille käyttäytymissäännöille kuten myös sille, että suositaan tasapuolisen ja yhteisvastuullisen kaupan kehittämistä, joka koskettaa kaikkia muita talouden ja yhteiskunnan osa-alueita. Ryhmämme on aina täysin käytettävissä näihin aiheisiin.

Fassa
Arvoisa puhemies, tämä päätöslauselmaesitys ei ehkä täytä kiireellisen tunnusmerkkejä teknisessä mielessä. Se ansaitsee kuitenkin tulla tehokkaasti tuetuksi myös ja ennen kaikkea tavoitteenaan tuoda esiin eräitä ohjeellisia periaatteita ja kriteerejä, joiden tulee säädellä Euroopan unionin toimia jokaisella eikä ainoastaan humanitaarisella alalla. Tänään on hyvin muodikasta olla vapaamielinen politiikassa ja vapaakaupan kannattaja taloudessa, mutta liian usein esiintyy sangen sekavia käsityksiä vapaan yritteliäisyyden ja vapaakaupan perusteista.
Viimeksi mainittua ei itse asiassa voida ymmärtää tyystin vailla sääntöjä olevaksi taloudeksi. Päinvastoin, aidosti vapaakaupallisen järjestelmän tulee perustua oikeudelliseen järjestykseen, joka sallii voimakkaan talouden kehityksen, ja sellainen ei perustu muun muassa kenenkään hyväksikäyttöön, ei varsinkaan naisten ja lasten. Yksikään taloudellisen edistyksen vaatimus ei voi oikeuttaa sellaista käytäntöä; talouden tulee päinvastoin toimia välineenä jokaisen vapauden lisäämiseksi.
Tämän vuoksi on voimakkaasti tuettava jokaista ponnistusta tukahduttaa niiden tuotteiden kauppa, joista ei varmuudella todisteta, ettei naisten ja ennen kaikkea lasten työvoimaa ole käytetty hyväksi. Kyse on, kuten on jo mainittu, sangen laajalle levinneestä ilmiöstä, erityisesti eräiden kehittyvien maiden talouksissa. Tästä syystä, toisin sanoen juuri edistääkseen perustan laskemista todelliselle taloudelle kehittyvissä maissa, komissiota on kehotettava antamaan asiaankuuluva direktiivi niistä peräisin olevien tuotteiden todistamisesta ja on tuettava niiden hallituksista riippumattomien järjestöjen toimintaa, jotka pyrkivät sellaiseen.
Tasapuolinen ja yhteisvastuullinen kauppa sijoittuu tähän näkymään ja pyrkiessään uuteen se täydentää välttämättömänä meidän toimeamme, jonka sen sijaan tulee olla ensisijaisesti tukahduttava.

Mann, Thomas
Arvoisa rouva puhemies, maailmanlaajuinen lapsityövoiman käytön vastainen taistelu näyttää merkkejä ensimmäisistä onnistumisista. Rugmark-säätiön työ Intiassa ja Nepalissa, jota me Euroopan parlamentin SAARC-valtuuskuntana seuraamme erityisesti, on onnistunut aloite. Se ja " Puhtaat vaatteet" -kampanja tarvitsevat kuitenkin enemmän kuin monisanaista tukea, nimittäin erityistukia, arvoisa Euroopan komissio. Tarve toimintaan on edelleen suuri.
Naisten ja lasten hyväksikäytön vastaiset toimenpiteet eivät ole missään nimessä sekaantumista itsenäisten valtioiden asioihin eikä varsinkaan niin kutsuttu lännen näkökulma. Päin vastoin. Tarvitaan maailman sisäpolitiikkaa, jotta ihmisoikeudet saavat lyötyä itsensä läpi. Lapsityövoiman käytön maailmanlaajuisen kieltämisen lisäksi tarvitaan konkreettisia toimenpiteitä, jotta perheet olisivat valmiita olemaan mukana tukemassa lapsityövoiman käytön vastaista taistelua. Nuorten ihmisten sivistys ja koulutus, hyvin koulutettujen opettajien palkkaaminen ja riittävä palkka, kylien välinen yhteistyö, käsityöläisten verkostojen rakentaminen, aktiivinen tietoisuuskasvatus paikan päällä sekä kansalaisjärjestöjen työn tukeminen. Näillä autetaan perheitä varmistamaan lapsilleen ihmisarvoinen olemassaolo.
Kenia

Malone
Arvoisa rouva puhemies, nyt on sopiva aika keskustella tästä aiheesta, sillä ihmisoikeusongelmat ovat lisääntyneet huolestuttavasti Keniassa ja maassa on vaalit joulukuussa. Joten meidän on nyt oikea aika laatia parlamentissa toimintasuunnitelma, sillä sitä ei kannata tehdä marraskuussa, eikä etenkään joulukuussa, jolloin kaikki ovat tietoisia tästä vakavasta tilanteesta. Meidän on käytettävä vaikutusvaltaamme siten ja silloin kun voimme.
Useammat meistä ovat tietoisia lisääntyneestä kansallisesta ja kansainvälisestä arvostelusta. Tammikuussa poliisi surmasi irlantilaisen kristillisen kirkon edustajan, isä Larry Timmonsin tämän yritettyä puhua tulevien vaalien henkilöllisyystodistusten jakeluun liittyvästä korruptiosta ja epäsäännöllisyyksistä. Tämä ei ollut yksittäinen tapaus. Itse asiassa ihmisoikeusaktivistien, opposition edustajien ja kirkon työntekijöiden vainoaminen on yleistynyt hälyttävästi.
Lukuisat kirkolliset ryhmät ovat alttiina vaaralle oikeuden ja rauhan puolesta tekemänsä työn vuoksi. Monet irlantilaiset lähetystyöntekijät ovat osallisena tässä työssä. Viimeaikaisten kertomusten perusteella näiden ihmisten ja heidän yhteistyötahojensa turvallisuus on uhattuna. Paikallinen piispa, joka on Kenian katolisen oikeus- ja rauhankomission puheenjohtaja, sanoi äskettäin erittäin osuvasti, että nyt kohtaamamme tyrannian ja sorron valta ohittaa kaiken, mitä olemme kokeneet yhden puolueen valtakauden aikana.
Niinpä meidän tässä parlamentissa on hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia keinoja tämän tilanteen korostamiseksi ja Kenian viranomaisten painostamiseksi, jotta varmistetaan, että ne kunnioittavat perusihmisoikeuksia. Erityisesti haluaisin, että ne takaavat kirkon työntekijöiden turvallisuuden.
Haluaisin päättää sanomalla, että ymmärrän, että GUE-ryhmä on esittänyt tarkistusta 5 kohtaan. Ihmettelen vain, onko tämä täysin välttämätöntä, sillä pyrimme ainoastaan siihen, että valtiolle annettava tuki keskeytetään; humanitaarisista syistä emme keskeytä kansalaisjärjestöille annettavaa tukea. Tämä menettelytapa oli erittäin tehokas aikaisemmin - esimerkiksi vuonna 1992 presidentti suostui monipuoluejärjestelmään, koska tuki uhattiin keskeyttää - joten ehkä voisimme merkitä GUE-ryhmän tarkistuksen lisäykseksi.

Günther
Arvoisa rouva puhemies, tässä päätöslauselmaesityksessä vaaditaan, että hallituksen olisi kohdeltava erityisesti rikollisliigoja ja muita rikollisia aineksia kovemmalla kädellä. Tätä on varmasti korostettava, mutta samalla on otettava huomioon, kuinka pitkälti hallituksella on tähän mahdollisuus. Toisaalta olemme kuitenkin myös kuulleet sellaista - ilman, että näitä ilmoituksia olisi nyt suhteellistettava - että hallitus haluaisi ehdottomasti pyrkiä tähän. Siksi emme saisi unohtaa, että Kenian suurten järvien alue on ollut lähtökohta ja logistinen perusta monissa toimenpiteissä, myös unionin toimenpiteissä.
Pyytäisin siis komissiolta sitä, ettei se ehkä lopettaisi kaikkea, vaan etenisi valikoivasti ja laatisi muutaman hankkeen, jotta meillä on mahdollisuus lisätä toimia. Emme saisi myöskään unohtaa täysin sitä, että ilman Nairobin lentokenttää meillä olisi ollut joissain toimenpiteissä erittäin suuria vaikeuksia.

Van den Broek
Arvoisa puhemies, haluan kiittää arvoisia edustajia heidän panoksestaan siihen, mitä voidaan nimittää syytöksiksi ympäri maailmaa tapahtuvista ihmisoikeuksien loukkauksista. Syytöksiksi alueella, jolla myös Euroopan parlamentti voi menettää kasvonsa, ja komissio haluaa rohkaista parlamenttia seuraamaan ihmisoikeustilannetta samoin kuin se itse yrittää tehdä. Aloitan Indonesiasta, jolle on säännöllisesti tehty selväksi julkilausumin, diplomatian keinoin ja protestein, että maassa on paljon puutteita ihmisoikeuksien suhteen. Tapaus, josta kuulimme tänään iltapäivällä, muun muassa ammattiyhdistysjohtaja Pakpahanin pidätys ja etenkin hänen terveydentilansa, on jälleen sellainen tapaus, joka tekee selväksi, että huolestuneisuus Indonesian ihmisoikeustilanteesta on täysin oikeutettua ja on selvää, että Pakpahanin tuomio ja etenkin se seikka, että hän on kansainvälisen työjärjestön jäsen, tekee selväksi sen, kuinka huonosti ammattiyhdistysoikeudet on järjestetty Indonesiassa. Itä-Timor on tapaus, joka on ollut jo kauan Euroopan huomion kohteena ja jonka suhteen Euroopan unioni on useita kertoja ottanut kriittisen kannan ja tulee tekemään niin, vaikka meidän on etenkin myös etsittävä rauhanomaista poliittista ratkaisua niin pitkälle kuin mahdollista. Komissio on seurannut viimeaikaisia poliittiseen kehitykseen liittyviä tapahtumia Indonesiassa tarkasti ja se tulee olemaan yhteydessä Indonesian hallitukseen ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja perustavanlaatuisiin vapauksiin liittyvissä asioissa. Komissio on yhtä mieltä siitä, mitä on sanottu tulevista vaaleista ja niiden järjestämisestä. Indonesian viranomaisten kanssa käytävässä vuoropuhelussa muistutetaankin vapaiden ja rehellisten vaalien välttämättömyydestä.
On puhuttu myös paljon suhteesta Vietnamiin ja on epäilemättä niin, että maan ihmisoikeustilanteessa on toivomisen varaa, ja monista raporteista on käynyt ilmi, että kohtaamme Vietnamissa ilmiön poliittiset vangit. Komissio onkin parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että poliittisten ja mielipidevankien vankeusehdot ovat kovia ja niitä on parannettava. Olemmekin miettineet, saataisiinko parannus aikaan tai edistettäisiinkö sen aikaansaamista lähettämällä esimerkiksi YK: n ihmisoikeustyöryhmä ja myös Euroopan unionin ihmisoikeustyöryhmiä tai valtuuskuntia tutustumaan vankiloihin, ainakin Vietnamin viranomaisilta voisi pyytää yhteistyötä asiassa. Tämä olisi konkreettinen askel tilanteen parantamiseksi.
Vietnamin ja muiden maiden suhteen, joista on puhuttu tänään iltapäivällä, herää kysymys, olisiko käytettävä muita, voimakkaampia taloudellisia painostuskeinoja tilanteen parantamiseksi. Haluan sanoa yleisesti tästä, että ymmärrän hyvin, ja komissio suhtautuu asiaan myönteisesti, että komissiolta vaaditaan usein tällaista, kuten Vietnamin tapauksessa. Muistan, että allekirjoitin itse aikoinani Vietnamin kanssa solmitun kauppa- ja yhteistyösopimuksen, joka sinällään merkitsi uutta alkua Euroopan ja Vietnamin suhteissa, sopimukseen on muuten sisällytetty ihmisoikeuslausekkeet, joita käytetään todella, jotta varmistuttaisiin siitä, että ihmisoikeusvuoropuhelu Vietnamin hallituksen kanssa jatkuu. Olen itse sitä mieltä, vaikka minkään maan ihmisoikeustilannetta ei voi automaattisesti siirtää toiseen maahan ja kaikissa tilanteissa on otettava huomioon maakohtaiset erot, että myös siellä, missä parannuksia tapahtuu hyvin hitaasti, on toimittava varovasti ja pidättyvästi, kun kysymyksessä on sellaisen hitaasti rakennetun taloudellisen suhteen katkaiseminen, jonka suhteen tavoite on ensisijaisesti Vietnamin kaltaisessa maassa sosiaalis-taloudellisen kehityksen parantaminen siten, että se koituu väestön hyödyksi. Mielestäni tämä näkökohta on joka tapauksessa otettava huomioon.
On puhuttu Keski- ja Itä-Euroopan lapsista ja haavoittuvista väestöryhmistä. Tämä on myös tärkeä aihe ja komissio on hyvin tietoinen siitä asemasta, jossa useimmat tällaiset ryhmät ovat. PHARE-ohjelmaan sisältyy LEAN-ohjelma, josta on rahoitettu sen perustamisesta lähtien noin 107 hanketta 35 miljoonan ecun arvosta, tukea ovat saaneet invalidit, vanhukset, lapset, AIDSin uhrit, vähemmistöryhmät ja työttömät. Kaikki ryhmiä, joihin luullakseni Oostlander kiinnitti taas kerran huomiota. Sitten on olemassa konsensusohjelma; sen avulla tuetaan sosiaalisen suojausjärjestelmän perustamista tai sen uudistamista, johon sisältyy myös sosiaaliturva ja perheille annettava apu. On myös muita välineitä, jotka on suunnattu erityisiin kansallisiin tarpeisiin, kuten Romanian lastensuojeluohjelma, jota on toteutettu vuodesta 1992, Bulgarialle tarkoitettu sosiaalisen hätäavun ohjelma, josta parlamentti on keskustellut aikaisemmin ja jonka avulla tuetaan köyhien perheiden tuloja suoraan ja annetaan suoraa rahallista apua joillekin psykiatrisille laitoksille ja me tunnemme niiden laitosten tilanteen siinä maassa. Olemme samanaikaisesti tekemässä valmisteluja Euroopan unionin jäsenvaltioehdokkaiden ottamisesta osallisiksi yhteisön ohjelmiin, jotka liittyvät perhehuollon edistämiseen, syövän vastustamiseen, huumeriippuvuuteen ja miesten ja naisten samanarvoisiin mahdollisuuksiin. Uudet PHARE-suositukset, joista komissio on ilmoittanut parlamentille aikaisemmin, antavat meille myös puitteet jatkaa toimintaa näillä alueilla, etenkin valtiollisten elinten ja sosiaaliturvalaitosten vahvistaminen muodostaa täydennyksen sosiaalipolitiikan uudistuksen tukemiseen. Tällä tavalla Euroopan unioni haluaa luonnollisesti myös luoda ehdot näiden maiden helpommalle yhdentymiselle Euroopan unioniin.
Olemme hyvin tietoisia turkkilaisen toimittajan, Yurtçun kohtalosta, turkkilainen tuomioistuin on tuominnut hänet vuodesta 1995 useita kertoja terrorismin vastaisen lain ja rikoslain pohjalta. Voisimme taas vaihtaa ajatuksia tarvittavan ajan ihmisoikeustilanteesta Turkissa ja tulla yhdessä, näin uskon, siihen johtopäätökseen, että huolimatta kaikista ponnisteluistamme, painostuksestamme ja Ankaran suuntaan annetuista merkeistä, sekä parlamentti että komissio ja neuvosto seuraavat tilannetta huolestuneena ja meidän on joka tapauksessa oltava valppaina. Tämä on asian kriittinen puoli. Asian toivoa herättävä puoli on ehkä se, että aikoinaan, myös parlamentin painostuksesta, tunnettua 8 artiklaa terrorismin vastaisesta laista sovellettiin, mikä johti monien, muistaakseni heitä oli yli 150, toimittajien, kirjailijoiden ja muiden sellaisten henkilöiden vapauttamiseen, jotka oli vangittu mielipiteen vapautta koskevien säädösten loukkaamisen takia. Tiedätte, että olemme säännöllisesti yhteydessä Ankaraan monista aiheista, olipa kysymys tulliunionista, Kyproksesta, kahdenvälisistä suhteista Kreikan kanssa tai kurdiongelmasta, ihmisoikeustilanne liitetään aina Turkin kanssa käytävään vuoropuheluun ja me vaadimme uutta lainsäädäntöä, tilanteen parantamista, etenkin vankiloissa, jotta kidutukset poliisiasemilla ja muu vastaava toiminta lopultakin lopetettaisiin. Arvoisa puhemies, haluaisin vakuuttaa arvoisille edustajille, että komissio tulee antamaan oman panoksensa tilanteen parantamisen edistämiseksi paikan päällä.
Arvoisa puhemies, komissio on kahden viime vuoden aikana antanut kymmenen miljoonan ecun arvosta humanitaarista apua Pohjois-Korealle. Maaliskuussa 1997, pari kuukautta sitten, hyvin valmistautunut arviointivaltuuskunta tutki väestön kiireellisiä tarpeita. Tämän arviointivaltuuskunnan vierailun tulokset mahdollistavat sen, että komissio pystyy Pohjois-Koreaan suuntautuvan humanitaarisen avun strategian määrittelyyn parhaalla mahdollisella tavalla. Valmistelemme tällä hetkellä yhteensovitettua apuohjelmaa, johon sisältyy sekä ruoka-apu että avunanto julkisen terveydenhuollon alalla.
Haluaisimme oikeastaan käyttää tilaisuutta hyväksemme ja kiinnittää huomionne siihen, että ei vain YK ole valmis järjestämään apua Pohjois-Korealle, vaan useat eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ovat osoittaneet halukkuutensa osallistua humanitaarisen avun antamiseen. Ei voi kuitenkaan olla epäilystäkään siitä, että Pohjois-Korean viranomaisten on osoitettava suurempaa joustavuutta, jotta humanitaarisen avun antaminen sujuisi joustavammin. Nyt humanitaarinen työ nimittäin kohtaa joukon rajoituksia sekä käytännössä että hallinnollisesti. Komissio aikoo joka tapauksessa tehdä kaikkensa monista ongelmista huolimatta, jotta Pohjois-Korean väestö saa riittävää humanitaarista apua.
En halua enkä saa puuttua siihen puheenvuoroon, jonka Bloch von Blottnitz piti, mutta koska tiedän, että Euroopan parlamentissa on puhuttu usein KEDOsta, minun on sanottava, että unionin sille antaman avun ensisijaisena päämääränä on turvallisten ydinvoimaloiden rakentaminen, mitä muuten ei tapahtuisi, ja lisäksi ydinaseiden leviämisen ongelmaan puuttuminen. Mielestäni yhteiset ponnistukset Japanin ja Yhdysvaltain kanssa ovat kaikin tavoin oikeutettuja.
" Puhtaat vaatteet" -kampanja, jota käydään tällä hetkellä joissakin Euroopan maissa, ei ole mikään yksittäinen ilmiö. Viime kuukausina on tehty useita tällaisia aloitteita, joiden tavoitteena on saada kuluttajat tietoisiksi niistä sosiaalisista olosuhteista, joissa heidän ostamansa tavarat on tuotettu. Kuten tiedätte, komissio tukee täysin ja ehdoitta sosiaalisia perusoikeuksia. Komission tiedonannossa, joka käsittelee kauppajärjestelyiden ja kansainvälisten työnormien välistä suhdetta, kuten sitä nimitetään, on korostettu välttämättömyyttä edistää perustavanlaatuisia työnormeja, kuten esimerkiksi pakkotyön kieltoa ja lapsityövoiman käytön lopettamista. Nämä tavoitteet on myös otettu Euroopan unionin yleisten preferenssien järjestelmään, jossa sanotaan, että maat, jotka noudattavat tiettyjä ILO: n sopimuksia näiden sääntöjen noudattamisen myönteisen edistämisen merkeissä, voivat saada erityisiä etuja.
Komissio tulee ennen pitkää - ja vastaan tässä myös yhteen täällä esitettyyn kysymykseen - esittämään asiaa koskevan asetusluonnoksen, jossa määritellään toteuttamisehdot, erityisesti valvontamenettely ja yhteistyö etuja nauttivien maiden viranomaisten kanssa.
Mitä tulee yksityisiin aloitteisiin sosiaalisesta merkitsemisestä, komissio on todennut edellä mainitussa tiedonannossa tällaisten aloitteiden lisääntyneen ja se on myös viitannut tässä yhteydessä Maailman kauppajärjestön sääntöjen tärkeyteen, joita ei saa väärinkäyttää protektionistisiin tarkoitusperiin. Lisäksi, mikäli aloitteet haluavat olla uskottavia, niihin on sisällyttävä takuut valvonnasta, jotta vältyttäisiin petoksilta merkkien antamisen yhteydessä. Meidän mielestämme kansainvälisen kaupan sääntöjen noudattaminen ja valvontamenettelyiden tiukkuus ja tarkoituksenmukaisuus ovat ehdottoman tärkeitä, mutta komissiolla ei ole vielä tarpeeksi tietoa tästä asiasta.
Muuten, olen tietoinen siitä keskustelusta, jota käydään Rugmark-merkistä ja muista vastaavista. Mielestäni asia on hieman epäselvempi kuin täällä tänään on annettu ymmärtää, ja on olemassa epäilyjä järjestelmän pitävyydestä, luotettavuudesta ja ennen kaikkea sen mahdollisuuksista välttyä väärinkäytöksiltä.
Lopuksi Kenia. Komissio seuraa tarkasti poliittista ja ihmisoikeustilannetta maan kanssa tehtävän yleisen yhteistyön puitteissa. Tuemme täysin parlamentin kantaa, jonka mukaan on tehtävä kaikki voitava ihmisoikeustilanteen huononemisen estämiseksi. Kiinteässä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa komissio käyttää jokaista tilaisuutta hyväkseen muistuttaakseen Kenian hallitusta siitä, kuinka tärkeää komission mielestä on, että kehityspolitiikka ja yhteistyö liittyvät kiinteästi yhteen perustavanlaatuisten ihmisoikeuksien kunnioittamisen kanssa. Komission jäsen kollegani Pinheiro on vienyt tämän viestin Kenian viranomaisille vieraillessaan tämän vuoden alussa Keniassa. Parlamentin tavoin komissio pahoittelee poliisin viimeaikaista kovaa esiintymistä oppositiota ja ihmisoikeusaktivisteja kohtaan. Komissio vetoaa kaikkiin kenialaisiin, jotta he pyrkisivät rauhaan ja sovintoon maassaan, jotta vuoden 1997 vaaleja voitaisiin valmistella ja ne voitaisiin pitää vapauden ja rehellisyyden ilmapiirissä ja että emme näkisi samanlaista väkivallan aaltoa kuin vuoden 1992 vaalien aikana. On turhaa sanoakaan, että tulemme seuraamaan tiiviisti sekä vaalien valmistelua että niiden järjestämistä. Komissio on merkinnyt tiedoksi, että tutkittaessa lähemmin yhtä pappeihin kohdistunutta väkivallan tekoa - Malone mainitsi tästä -, jonka yhteydessä irlantilainen fransiskaani Timmons kuoli, yksi epäilty on viety oikeuden eteen ja häntä syytetään murhasta.

Puhemies
Paljon kiitoksia, arvoisa komission jäsen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan klo 17.30.

Puhemies
Esityslistalla on seuraavana keskustelu Plooij-van Gorselin ja muiden Euroopan liberaali- ja demokraattipuolueen ryhmän puolesta antamasta päätöslauselmaesityksestä (B4-0359/97), joka koskee Kiinan Tanskalle ja Alankomaille asettamia " pakotteita" , koska ne olivat laatineet ihmisoikeuksien loukkaukset Kiinassa tuominneen päätöslauselman YK: n ihmisoikeuskomission 53. istunnossa.

Plooij-van Gorsel
Arvoisa puhemies, demokratia ja ihmisoikeuksien kunnioitus ovat liberaalien ryhmälle erittäin tärkeitä aiheita. Ryhmäni pahoittelee joidenkin EU: n jäsenvaltioiden suhtautumista, joka esti päätöslauselman laatimisen unionin nimissä. Tämä vie unionilta uskottavuutta ja antaa kortit Kiinan käteen. Niitä maita, jotka tukivat Kiinan vastaista päätöslauselmaa, Tanskaa ja Hollantia, on rangaistu taloudellisilla sanktioilla. Hollanti teki tämän unionin puheenjohtajana. Se, joka puhuu unionin nimissä, saa nähtävästi myös iskuja unionin nimissä. Ranskan presidentti Chirac sanoi viime kuussa, että Euroopan yksimielisyys voi tehdä siitä mahtavimman mahdin maailmassa. Yksimielisyys? Tarkoittiko Chirac tällä Ranskan opportunistista suhtautumista Genevessä? Näin tänä aamuna televisiosta, kuinka Chirac otettiin ystävänä vastaan Kiinassa. Hollannin ministeri ei ollut viime viikolla tervetullut ja Kiina nauraa partaansa.
Arvoisa puhemies, Kiinan mukaan kauppa ja politiikka ovat kaksi eri asiaa. Kiinan jakamia taloudellisia rangaistuksia ei voida hyväksyä siinä valossa ja ne estävät Kiinan nopean pääsyn Maailman kauppajärjestön jäseneksi. Pyydän komissiota tekemään tämän selväksi aina kun se on tekemisissä Kiinan kanssa.

Wiersma
Arvoisa puhemies, haluan yhtyä edelliseen puhujaan, hollantilaiseen kollegaani. Mielestäni se, mitä tänään on tuotu esille päätöslauselmassa, puhuu puolestaan. Kaikkien mielestä on tärkeää muistuttaa jatkuvasti Kiinan ihmisoikeuksien loukkauksista. Jokainen kannattaa eurooppalaista yhteistyötä sillä alueella. Kun puheenjohtajavaltio, muiden maiden tukemana, yrittää kerran jotakin, syntyy kuitenkin ensin ongelma saada se hyväksytyksi neuvostossa ja jos se ei onnistu, tulee siihen tässä tapauksessa vielä lisänä se, että ne kaksi maata, jotka ovat uskaltautuneet yrittämään, saavat siitä rangaistuksen maalta, jota Euroopan unionin oikeastaan olisi pitänyt rangaista. Tilanne on oikeastaan naurettava. Irrallaan siitä seikasta, että meidän on surtava sitä, että Euroopan unioni ei taaskaan onnistunut saavuttamaan yksimielisyyttä tärkeässä asiassa, on paljon naurettavampaa, että kaksi maata saavat vastata seurauksista ja että Euroopan unioni ei ole antanut vaikutelmaa voimallisesta esiintymisestä asian suhteen. Tämä on valitettava asia. Koko unionia on pyydettävä osoittamaan solidaarisuutta Tanskaa ja Hollantia kohtaa, jotka ainakin tässä asiassa edes yhden kerran uskaltautuivat yrittämään jotakin.

McMillan-Scott
Arvoisa rouva puhemies, minulla ei ole mitään syytä arvostella puheenjohtajamaata eikä varsinkaan komissiota siitä, että ne yrittivät äskettäin saada alakomission hyväksymään päätöslauselman Genevessä. Monet jäsenvaltiot eivät pysyneet uskollisena yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan käsitteelle, mistä niitä voidaan arvostella. Meillä on kuitenkin suurempikin ongelma: Minun on annettu ymmärtää, että mikäli Euroopan unioni ei painosta Yhdistyneiden kansakuntien alakomissiota huhtikuisen päätöslauselman johdosta, kiinalaiset keskeyttävät vuonna 1995 kahdenkeskiseltä pohjalta aloitetut ihmisoikeusvuoropuhelut Euroopan unionin kanssa. Vuonna 1996 pidettiin ainoastaan yksi kokous. Kiina on nyt keskeyttänyt nämä kokoukset. Sen tähden kiinalaisia voidaan syyttää vilpillisyydestä. Toivon, että komissio ja neuvosto painostavat kiinalaisia - sikäli kuin ne voivat sitä tehdä - jatkamaan ihmisoikeuskeskusteluja, joilla on ratkaiseva merkitys EU: n omaksumalle yleiselle kannalle Kiinan kansantasavaltaa kohtaan.

Pompidou
Arvoisa puhemies, minun on todettava olleeni hyvin yllättynyt niiden kollegoideni asenteesta, jotka puhuivat ihmisoikeuksien kunnioituksen laiminlyönnistä Ranskan, ja erityisesti Ranskan tasavallan presidentin harjoittaman politiikan yhteydessä. Nämä kollegat olisivat voineet osoittaa hieman kiinnostusta Ranskan tapahtumiin. Kaikki eivät tietenkään voi olla kiinnostuneita kaikesta, mutta presidentti Chirac otti ennen lähtöään Elysée-palatsissa vastaan Kiinan aktiivisten, valtiosta riippumattomien järjestöjen valtuuskunnan, joiden joukossa olivat muun muassa Amnesty International ja kansainvälinen ihmisoikeusliitto. Hän korosti aikovansa käsitellä kiinalaisten neuvottelukumppaniensa kanssa ihmisoikeuskysymystä pyytämällä muun muassa selvitystä mielipidevankien tilanteesta sekä allekirjoittamalla poliittisen julistuksen, joka sisältää tämän Ranskan ja Kiinan suhteiden kannalta olennaisen tärkeän näkökohdan.
Katson, että kyseisten kollegoiden asenne on tekopyhyyden ja vilpillisyyden rajoilla, ja se hämmästyttää suuresti ryhmäämme.
Haluaisin yksinkertaisesti muistuttaa, että Ranskan tasavallan presidentti noudattaa Ranskan perinteille uskollista poliittista määrätietoisuutta ja toimintaa ihmisoikeuksien puolesta. Kaikki tunnustavat tämän, eivätkä kollegani varmastikaan ole muotoilleet näitä huomautuksia perusteettomasti, vaan he ovat laatineet ne auttaakseen joitakin ranskalaisia yhteistyökumppaneitaan, joilla on vaikeuksia vaalikampanjassa. Ne vaikuttavat rehellisen ja avoimen vuoropuhelun halukkuuteen Ranskan sekä useiden Euroopan ja maailman maiden ja Kiinan välillä.

Haarder
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, EU: lla on yhteinen kauppapolitiikka. Siksi meidän täytyy vaatia, että kiinalaisten Tanskaan ja Hollantiin kohdistamaa syrjintää pidetään iskuna koko EU: ta vastaan ja että siihen vastataan sen mukaisesti. Onhan EU: n perustavaa laatua oleva ajatus juuri se, että täällä on niin pienten kuin suurienkin kansojen voitava puhua vapaasti tyranniasta ja loukkauksista, myös silloin kun on kysymys suuresta ja mahtavasta valtiosta, kuten Kiinasta. Jos Kiinan onnistuu pelästyttää ja alistaa eurooppalaisia valtioita yksi kerrallaan niin, että ne painavat päänsä alaspäin ja vaikenevat, se merkitsee askelta taaksepäin maailman ihmisoikeuksien kannalta.
Kun Tanska esitti päätöslauselmaa Genevessä, valtio ei tehnyt muuta kuin mitä normaali kunniallisuus kehottaa tekemään. Esitimme oikeaan aikaan ja oikeassa paikassa kritiikkiä niitä yleisesti tunnettuja loukkauksia kohtaan, joita tapahtuu, mitä EU-valtiot ovat tehneet yhdessä vuosi vuoden jälkeen aina vuodesta 1990 lähtien, ja se ei ollut meidän syymme, että oli muutamia, jotka eivät halunneet olla mukana tässä joukossa. Rauhan ja vapauden suurin vihollinen on se pelkurimainen politiikka, jolla ostetaan lyhytaikainen rauha totuuden ja oikeuden kustannuksella.

Van Dijk
Kiitos teille, arvoisa puhemies, niin kauan kuin kauppapolitiikka asetetaan ihmisoikeuksien edelle, voidaan yleisesti sanoa, että tällaisia konflikteja tulee esiintymään ja tässä tapauksessa kaksi maata on ollut tiukkana ja Hollanti on yrittänyt koko unionin nimissä saada Kiinan kiinni sen ihmisoikeuspolitiikan suhteen ja tässä yhteydessä muutamat jäsenvaltiot ovat olleet ikävällä tavalla epäluotettavia ja näin ne ovat huolehtineet siitä, että voidaan puhua riidasta. Rehellisyyden nimissä tähän on lisättävä se, että silloin kun Hollanti ei vielä ollut Euroopan unionin puheenjohtajavaltio, Van Mierlo vieraili Kiinassa saadakseen KLM: lle laskeutumisoikeudet Pekingin lentokentälle ja että hän sanoi tuolloin: Euroopan unionin pitää ajaa ihmisoikeuksia, mutta hoidamme mielellämme itse kauppapolitiikan. Nyt voidaan todellakin puhua yhteisestä kauppapolitiikasta ja minusta on johdonmukaista käsitellä sekä ihmisoikeus- että kauppapolitiikkaa yhtenäisesti Euroopan unionissa ja huolehtia ennen kaikkea siitä, että jäsenvaltiot eivät asetu vastustamaan toisiaan. Ei voi tietenkään olla hyväksyttävää, että Pompidou puolustaa täällä Ranskan hallitusta sanomalla, että se on neuvotellut kansalaisjärjestöjen kanssa. Sillä tavalla ei pelasteta Kiinan ihmisoikeuspolitiikkaa, siihen tarvitaan paljon enemmän, muun muassa kauppapolitiikkaamme.

Dupuis
Arvoisa puhemies, hyvä Pompidou, myöskään minä en usko, että vastaanottamalla kourallisen valtiosta riippumattomia järjestöjä Ranska voi pyyhkiä pois Genevessä tekemänsä halpamaisuudet. Genevessä Ranska vahvisti Kiinan hallituksen puoltamaa politiikkaa todistaakseen, että kehitys ilman demokratiaa on mahdollista. Toinen halpamainen teko on yhteisen ulkopolitiikan käynnistämisen jarruttaminen, vaikka Euroopan unioni koettaa niin kovasti saada sen aikaan.
Tämä on vakava asia ja presidentti Chiracin tämänpäiväinen matka Kiinaan ainoastaan vahvistaa tätä. Hän ei kykene muuttamaan tilannetta puhumalla yhdestä tai kahdesta toisinajattelijasta. Hän on rikkonut eurooppalaista ajattelumallia. Hän on vahvistanut Kiinan hallituksen halpamaista toimintaa, josta sadat tuhannet ihmiset maksavat päivittäin vankeudellaan.

Amadeo
Arvoisa puhemies, olisi hyvin vakavaa, jos poliittisessa ja kaupallisessa kiistassa, joka on syntynyt Kiinan sosialistisen tasavallan toisaalta ja muutamien jäsenvaltioiden välille - Tanskan, Irlannin ja Alankomaiden -, toisaalta Euroopan unioni ei menettelisi yhteisvastuullisesti ja kollegiaalisesti. Tapahtuessaan se olisi itse asiassa lisätodiste poliittisen Euroopan olemattomuudesta ja sen kyvyttömyydestä järjestää yhteen aloitteitaan kansainvälisellä tasolla; jo se oli vakavaa, että YK: ssa ainoastaan nämä jäsenvaltiot, epäjärjestyksessä, äänestivät Kiinan ihmisoikeusoikeusloukkaukset tuomitsevan päätöslauselman puolesta, kun taas muut jäsenvaltiot, sellaiset kuin Ranska, Saksa, Espanja, Kreikka, Italia nöyristelijöistä, lisätodisteeksi siitä, miten Eurooppa on taloudellinen ja kaupallinen mutta ei poliittinen kokonaisuus, estivät kyynisesti tukemasta sellaista päätöslauselmaa.
Alleanza Nazionale -puolue katsoo, että sellaisessa tilanteessa Euroopan unionin tulisi vastata yhdellä ainoalla äänellä Kiinaa hallitsevan leninistisen nomenklatuurin kiristykseen ja siten ei ainoastaan ilmaista täyttä yhteisvastuullisuuttaan jäsenvaltioille, joita uhkaavat kaupalliset kostotoimet, vaan vastata palauttamalla keskusteltaviksi lukuisat Kiinan itsensä kanssa sovitut vaihto-ohjelmat. Tämä olisi hyvin tärkeä ennakkotapaus, joka asettaisi Euroopan kokonaisuudessaan suojaan uhkauksilta ja kiristystoimilta ja sallisi sen esiintyä kansainvälisesti yhtenäisenä, poliittisena toimijana.

Lenz
Arvoisa puhemies, voin yhtyä suurimpaan osaan kollegojeni lausunnoista täysin. Olen vakuuttunut siitä, että jokainen neuvoston puheenjohtaja olisi voinut ottaa jokaisen kansalaisjärjestön vastaan ylpeänä, jos Euroopan unioni olisi toiminut tässä yhdessä, ja että kansalaisjärjestöt olisivat vierailleet myös jokaisen kansallisen valtion päämiehen luona aivan yhtä kernaasti, jos he olisivat tienneet, että Euroopan unioni olisi ollut yksimielinen. Tästä emme voi muistuttaa riittävästi. Kuinka meidän olisi muuten tehtävä kansalaisillemme selväksi, että yhteinen ulkopolitiikka on jotain, minkä puolesta on taisteltava. Täällä Euroopan parlamentissa voimme vain huomauttaa heikoista kohdista, jotka ovat käyneet selväksi.
Sanoin hiljattain kerran, että olen toki mieluummin kansanedustaja kuin diplomaatti, sillä koin viime vuonna Genevessä, kuinka Euroopan diplomaatit taistelivat juuri tämän ihmisoikeuspäätöslauselman saamiseksi esityslistalle, mikä ei tietenkään toteutunut tänä vuonna heidän erimielisyyksiensä takia. Meidän olisi siis tulevaisuudessa todellakin ajateltava kansalaisia ja oltava yksimielisiä, sillä silloin saavutamme myös Kiinassa enemmän.

Habsburg-Lothringen
Arvoisa puhemies, päätöslauselma Tanskan ja Hollannin tukemisesta Kiinan kiristyksiä vastaan sopii oikeastaan erittäin hyvin parlamentin kantaan. Parlamentti on korostanut toistuvasti, että ihmisoikeuskysymyksissä ei voida käyttää kahdenlaista mittaa. Siksi haluaisin muistuttaa siitä, että parlamenttimme tuomitsi viime istuntoviikolla Kiinan sen törkeiden Itä-Turkestanin ihmisoikeusloukkausten takia, millä parlamentti näytti esimerkkiä rehellisyydestä ja todellisesta kansanedustuksesta, joita vain hallitusten edustajien edustamat Yhdistyneet kansakunnat tai EU kokonaisuutenakaan eivät ole valitettavasti näyttäneet.
Juuri Tanska ansaitsee erityisen solidaarisuutemme, sillä emme saa koskaan unohtaa, että juuri tämä maa vaikutti tunnustaessaan Baltian maat kaikesta vastustuksesta huolimatta valtavasti entisen Neuvostoliiton kolonialismin hajoamiseen.
Jacques Chirac on tänään Kiinassa ja puhui ennen matkaansa maailmanlaajuisesta kumppanuudesta Kiinan kanssa. Voin vain toivoa, että tässä kumppanuussuhteessa Kiinan lisäksi myös Tanska, Hollanti ja Irlanti löytävät oikeat paikkansa.

Van den Broek
Arvoisa puhemies, komissio on samaa mieltä monista täällä sanotuista asioista, jotka liittyvät tilanteeseen, joka syntyi, kun yhteisen päätöslauselman jättäminen YK: n ihmisoikeuskomissiossa Genevessä epäonnistui. Ei ole olemassa myöskään väärinkäsityksiä siitä, että Kiinalle on vietävä viesti, ettei ole mahdollista syrjiä joitakin Euroopan yhteisön jäsenvaltioita, kun kyseessä on sen oma ihmisoikeuspolitiikka. Toivon, että presidentti Chirac käyttää Kiinan vierailuaan hyväkseen tämän viestin välittämiseksi tavalla, joka sopii Kiinan kansan arvokkuuteen, kuten Pekingissä mielellään sanotaan.
Arvoisa puhemies, samalla Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on kuitenkin oltava selvillä siitä, että paras tae tällaisten tilanteiden estämiseksi ja jäsenvaltioiden syrjinnän vastustamiseksi on Euroopan unionin päätösten yhdenmukaisuus. Silloin muut maat eivät saa tilaisuutta etsiä " uhreja" . Yhtenäisyyden puute estää meitä myös toteuttamasta tehokasta ihmisoikeuspolitiikkaa.
Arvoisa puhemies, lopuksi uskon, että tapahtuneesta voidaan oppia, että on tullut aika, jolloin Euroopan unionin on punnittava uudelleen sen Kiinan- politiikkaa ihmisoikeuksien alueella ja tutkittava, mikä on tehokkain väline, joka sillä on hallussaan. Saman päätöslauselman, jota monissa tapauksissa ei ole edes hyväksytty, esittäminen joka vuosi, seitsemänä tai kahdeksana peräkkäisenä vuotena uhkaa kuitenkin muodostua aseeksi, jolla on käänteinen vaikutus.

Malone
Arvoisa puhemies, vaikka päätöslauselma on virheetön ja moitteeton, siinä ei kuitenkaan mainita Irlantia. Irlanti oli myös päätöslauselman osapuoli, ja mielestäni meidän tulisi tehdä suullinen tarkistus, mikäli tähän suostutaan, Irlantia koskevan maininnan sisällyttämiseksi päätöslauselmaan.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Siirrymme äänestykseen.

Äänestys
Puhemies
Hyvät läsnäolijat, esityslistalla on seuraavana äänestys Rothen tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0168/97) komission vihreästä kirjasta: "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet. Yhteisön strategia" (KOM(96)0576 - C4-0623/96).
Komissaari Papoutsisilla on puheenvuoro.

Papoutsis
Arvoisa puhemies, haluan ensiksi onnitella ja kiittää esittelijää, rouva Rothea, hänen laatimastaan erinomaisesta mietinnöstä. Lisäksi haluan kiittää maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan lausunnon valmistelijaa herra Schierhuberia sekä ympäristö-, terveys- ja kuluttajasuojavaliokunnan lausunnon valmistelijaa herra Kronbergeria.
Hyvät parlamentin jäsenet, uskon, että kaikki ovat samaa mieltä rouva Rothen mietinnön kanssa siitä, että uusiutuvien energialähteiden alaan täytyy panostaa. Tämä mietintö, josta tänään äänestetään, antaa luettelon toimintatavoista, jotka ovat - kokonaisuudessaan - erityisen tarkan selvityksen arvoisia. Vaikka haluan eritellä seikkaperäisesti kaikkia ehdotuksia, joudun valitettavasti ajanpuutteen ja erityisesti tänään noudattamamme menettelyn vuoksi - kiitän tästä puhemiehistöä - tyytymään vain muutamaan asiaselvitykseen.
Ennen kaikkea muuta haluan Euroopan komission puolesta sitoutua teidän edessänne seuraavaan tavoitteeseen: tämä tavoite on suuri haaste laatia valkoinen kirja ja toimintaohjelma uusiutuvista energialähteistä, jonka toivon voivani esittää parlamentille tämän vuoden loppupuolella. Sisällytämme valkoiseen kirjaan kaikki tänään aamulla keskustelun aikana esiin tuodut ehdotukset sekä ne, jotka julkinen yleiseurooppalainen keskustelu vihreän kirjan pohjalta on tuonut esille.
Sallikaa minun esittää kolme huomautusta.
Ensiksi, olen erityisen iloinen siitä, että esittelijä, rouva Rothe, hyväksyy ajatuksen asettaa määrällinen tavoite, jonka on oltava samalla sekä kunnianhimoinen että realistinen.
Toiseksi, haluan erityisen tyytyväisenä panna merkille, että sekä esittelijä että monet arvoisista parlamentin jäsenistä ovat olleet omissa puheenvuoroissaan tämän päivän aikana samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että sisämarkkinoiden toiminnan suhteen on otettava uusiutuvat energialähteet vakavasti huomioon. Energian sisämarkkinat ovat todellisuutta. Siten niiden sisällä on olemassa monia käytettävissä olevia keinoja uusiutuvien energialähteiden suosimiseksi kilpailua vaarantamatta.
Lopuksi haluaisin kiinnittää huomiota toiseenkin mietinnön tärkeään kohtaan: kysymykseen tulevasta uusiutuvia energialähteitä koskevasta oikeudellisesta perustasta. Haluan siis toistaa, että olen samaa mieltä kanssanne siitä, että energiapolitiikassa tarvitaan oikeudellinen perusta. Mielestäni tässä järjestelyssä on korostettava selkeästi uusiutuvien energialähteiden merkitystä.
Arvoisa puhemies, haluan vielä kerran kiittää esittelijää ja Euroopan parlamentin jäseniä heidän panoksestaan mietinnön laatimisessa. Haluan myös vakuuttaa teille, että omasta puolestani teen kaiken voitavani, jotta tämän prosessin seuraavassa vaiheessa saadaan aikaan myönteistä kehitystä uusiutuvien energialähteiden kysymyksessä.

Puhemies
Paljon kiitoksia, arvoisa komissaari.
Siirrymme äänestykseen.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

Puhemies
Falconerilla on nyt puheenvuoro.

Falconer
Arvoisa puhemies, haluan saada puheenvuoron, koska keskustelin tänä aamuna kahdesti Martinin kanssa siitä, miten hän toimitti äänestyksen. Ymmärrän täysin, miksi tämänaamuinen äänestys toimitettiin tällä tavalla, kun otetaan huomioon, että vihreät olivat pyytäneet nimenhuutoäänestystä jokaisesta kohdasta ja jokaisesta esityslistalla olevasta tarkistuksesta. Ymmärrän, että istuntosalin äänestystä halutaan tällä tavalla nopeuttaa. Me emme kuitenkaan äänestä tavallisesti tällä tavalla.

Puhemies
Kiitos, Falconer. Minun on kuitenkin sanottava teille, että vaikka olen johtanut äänestystä varsin vajavaisesti, hyvin johtamani osan kohdalla olen saanut oppini Martínilta.

Blokland
Arvoisa puhemies, teidän kolleganne erittäin joustavan toiminnan ansiosta minun osuudestani keskusteluun on tullut nyt välttämättömästi äänestysselvitys. Voidaan jopa puhua uudistetusta panoksesta. Tuin Rothen mietintöä sydämestäni. On nimittäin hyvä asia, että Euroopan tasolla ryhdytään sovittamaan yhteen uusiutuvia energialähteitä koskevaa politiikkaa. Ei siksi, että tehtäisiin jäsenvaltioiden työ uudestaan, vaan jotta sen parhaita puolia voitaisiin soveltaa. Fossiiliset polttoaineet ja uraani eivät riitä ikuisesti. On kiirehdittävä siirtymistä kestäviin energialähteisiin, jotta meidän jälkeemme tulevat sukupolvet eivät joutuisi kriisitilanteeseen. Fossiilisten polttoaineiden hinnoissa ei oteta riittävästi huomioon varastojen rajallisuutta. Myöskään ulkoisia vaikutuksia ei ole sisällytetty hintoihin. Se on hyvin petollista.
Komission vihreän kirjan jälkeen on tultava valkoinen kirja ja toimintasuunnitelma, joka on suunnattu kestävien energialähteiden osuuden lisäämiseen meidän energian käytössämme. Kustannukset ovat tärkeä tekijä tällaisten lähteiden markkinoille tuomisessa. Toistaiseksi tullaan tarvitsemaan jonkinlaista tukea. Siksi on hyvä asia, mikäli olemassaolevia yhteisön ohjelmia, jotka käsittelevät uusiutuvaa energiaa, laajennetaan sekä sisällöllisesti että rahallisesti.
Horisontaaliset toimenpiteet ovat myös tärkeitä. Etenkin ajatus kaupattavista vihreä virta -todistuksista vaikuttaa hyvältä. Tällä tavoin sähkön tuottajat velvoittavat itsensä vapaaehtoisesti hankkimaan suuremman osan tuotannostaan kestävistä lähteistä.
Rothen mietinnössä tehdään suuri määrä tärkeitä ehdotuksia valkoista kirjaa varten. Uusiutuvien energialähteiden on muodostettava oleellinen osa meidän energiavarannostamme. Niistä on tehtävä mahdollisimman nopeasti taloudellisesti kannattavia muihin lähteisiin nähden. Siksi erityisten, onnistumisen mahdollisuudet omaavia hankkeita varten myönnettyjen tukitoimenpiteiden, jotka rahoitetaan yleisistä varoista, pitää olla väliaikaisia.
Uusiutuvat lähteet ovat fossiilisia lähteitä riippuvaisempia alueellisista olosuhteista. Tämä koskee vesivoimaa, mutta myös vuorovesi-, aurinko- ja tuulienergiaa. Tämä onkin otettava huomioon siirtymäkustannuksia laskettaessa. Hajautetusti tapahtuva energian hankkiminen on hyvin mahdollista harvaan asutuilla seuduilla, kuten maaseudulla, mutta sitä on kylläkin edistettävä. Minun ohjeeni kuuluu siksi, että on sovellettava eräänlaista taakan jakamisen menetelmää jäsenvaltioiden siirtyessä uusiutuvien energialähteiden käyttöön. Maita, joilla on parhaat mahdollisuudet, on myös " rangaistava" suurimmilla prosenteilla kestävän energiaosan suhteen energiavarannossa.

Caudron
Terve järki ei välttämättä ole maailman tasaisimmin jakautunut ominaisuus.
On itsestäänselvää, että yhteiskuntamme tarvitsee paljon energiaa tyydyttääkseen kaikki tarpeensa.
On totta, että käytetyt energialähteet ovat joko mahdollisesti vaarallisia tai häviäviä. On kuitenkin pakko todeta, että energian tarpeemme ei suinkaan vähene ja että meidän on löydettävä varakeinoja olemassa olevien energialähteiden lisäksi.
Tulevaisuuden näkymiä luo se, että tutkimus on mahdollistanut tiettyjen uusiutuvien energialähteiden määrittämisen. Ne vastaavat ainoastaan kuutta prosenttia Euroopassa tällä hetkellä käytettävästä energiasta.
Oikea suunta olisi siis, että näitä vapaasti käytettäviä ja saastuttamattomia energianlähteitä kehitettäisiin voimakkaasti. Tämä on kollegamme Rothen mietinnön tavoite, josta haluan onnitella häntä.
Euroopan parlamentin on siis tuettava kollegamme puoltaman mietinnön viitoittamaa suuntaa. Meidän on edistettävä uusiutuvien energiamuotojen tutkimusta ja kehotettava neuvostoa asettamaan energiaa koskevassa kokonaistalousarviossa 15 prosentin vähimmäiskynnys uusiutuville energialähteille.
Meidän on myös kannustettava teollisuutta ja julkisia sijoittajia kehittämään tuotantoaan näihin menetelmiin soveltuviksi.
Asettakaamme jälleen kerran, kuten kaikilla aloilla, ihminen ja hänen turvallisuutensa ensisijaisten tavoitteidemme ytimeen.
Toimikaamme sellaisten energiamuotojen kehittämiseksi, joilla varmistetaan turvallisuutemme ja suojellaan ympäristöä.

Grossetête
Euroopan kansanpuolueen ranskalainen valtuuskunta äänesti Rothen komission uusiutuvia energialähteitä koskevasta vihreästä kirjasta laatiman mietinnön puolesta. On todella välttämätöntä, että Euroopan unioni takaa energiariippumattomuutensa jatkamalla puhtaiden ja uusiutuvien energialähteiden kehittämistä.
On siis valitettavaa, että hyväksytty päätöslauselma sisältää kohdan 3 ja johdanto-osan kappaleen C. Kehitysstrategian rakentaminen ei merkitse ydinenergian vastaista ristiretkeä, sillä ydinenergian avulla taataan 35 prosenttia Euroopan unionin energiantarpeesta. Lisäksi komission vihreässä kirjassa arvellaan luotettaviin tutkimuksiin perustuen, että uusiutuvien energialähteiden teknisesti mahdollinen kehitys voi taata ainoastaan 15 prosenttia tarpeistamme vuonna 2020.
Tämä parlamentti olisi väärässä, jos se jatkaisi ideologista ja Euroopan kansalaisten todellisista tarpeista irrallista ristiretkeä. On mahdollista suosia samanaikaisesti sekä ydinvoimaa että uusiutuvia energialähteitä. Soulierin ja Rothen mietinnöt täydensivät toisiaan.
On valitettavaa, että edustajakokouksemme, jota kuultiin nyt ensimmäisen kerran, ei kyennyt osoittamaan kypsyyttä näissä tärkeissä aiheissa.

Holm
Mielestäni sillä on suuri merkitys, että EU (nykyisen päätösvaltansa puitteissa näissä asioissa) yrittää toimia lisätäkseen uudistuvien energialähteiden merkitystä. Valitettavasti minun on sanottava, ettei EU: n tähänastinen työ ole tehnyt minuun vaikutusta. Ympäristöystävällisiin ratkaisuihin panostamisen sijaan on päinvastoin esim. ydinenergiasektorin tutkimuksille myönnetty suurin tuki.
Meidän pitää vaatia, että ydinvoima maksaa itse omat kustannuksensa. Myös ympäristöllä pitää olla taloudellista arvoa. Tämä lisäksi näyttäisi entistä selvemmin, mitä rahojen tuhlausta ydinvoima merkitsee, ja siten uudistuvat energialähteet saisivat suuremman painon.
Uusiutuvien energialähteiden edistäminen on tärkeää, ei ainoastaan ympäristön kannalta, vaan myös siksi, että se tulee johtamaan uusien työtilaisuuksien syntyyn ennen muuta pienyrityksissä ja maaseudulla. Se merkitsisi myös yhteiskunnan haavoittuvuuden vähenemistä katastrofeissa ja häiriötilanteissa, koska emme olisi enää riippuvaisia yhdestä energialähteestä.
Henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että EU: n tavoitteiden pitää olla korkealla. Vähintäänkin uusiutuvien energialähteiden osuutta kokonaiskulutuksesta on kasvatettava 30-35 prosenttia v. 2010 mennessä. Mielestäni mietinnössä esitetty 15 prosentin lisäys on liian varovaisesti asetettu. Jos voisimme elää Rion konferenssin tavoitteiden mukaan rakentaen ekologisesti kestävää yhteiskuntaa, meidän tulisi toimia sekä määrätietoisesti että tehokkaasti.

Lindqvist
Voimakas panostus uusiutuviin energialähteisiin on välttämättömyys pitkällä aikavälillä kestävässä yhteiskunnassa. Mietintö on ensimmäinen, mutta aivan liian pieni askel oikeaan suuntaan. Tarvitaan vielä sopimusteksti, jossa uusiutumattomat energialähteet, kuten ydinvoima ja fossiiliset polttoaineet, korvataan bioenergialla ja muilla uusituvilla energialähteillä.
Tutkimus- ja kehitysresursseja on siirrettävä ydinvoimasta ja fossiilisista energialähteistä bioenergiaan ja muihin uusiutuviin energialähteisiin. EU voi edistää tätä kehitystä lopettamalla Euratom-sopimuksen ja laatimalla uuden sopimuksen uusiutuvista energialähteistä.
Mietintö tuskin mainitsee Pohjoismaiden suuria uusiutuvia energialähteitä, kuten erilaiset bioenergian muodot, metsä, hake, pelletit, turve jne. Mietintö on kuitenkin oikeansuuntainen, ja siksi olen äänestänyt sen puolesta.

Vaz da Silva
Kun minun täytyi valita energiapoliittisten mietintöjen väliltä, valitsin Soulierin mietinnön. En voin kuitenkaan jättää mainitsematta Rothen mietinnön tärkeyttä, koska se antaa niin yleismaailmallisen mietteliään kuvan ja sen ehdottamien käytännöntoimien vuoksi.
Erottaisin näille energiamuodoille kannustuksen vuoksi asetettavan erilaisen verotuksen, rakennerahastojen käytön, ja kuluttajien käyttötapojen tilastollisen yhtenäistämisen, toissijaisten uusiutumattomien energialähteiden hintojen kansainvälistämisen ja vuodelle 2000 määritelty laadunmäärityspäämäärän ansioksi katsotun tärkeyden.

Virrankoski
Suomessa uusiutuvien energiamuotojen osuus koko energian kulutuksesta on jo nyt 32, 5 prosenttia. Kuitenkin mietinnön tavoite osuuden yleisestä nostamisesta EU: n alueella on perusteltua. Se edellyttää voimakasta panostamista tutkimukseen. Tämä tulisi ottaa huomioon EU: n tutkimusohjelmissa. Myös aluepolitiikkaa uudistettaessa olisi tuettava uusiutuvien energiavarojen tuotantoa.
Ansioistaan huolimatta mietinnössä on eräs puute. Siitä puuttuu turve uusiutuvana energialähteenä. Turpeen osuus on esimerkiksi Suomen energiankulutuksesta jo 5, 4 prosenttia, vaikka soista on tuotannossa vain 0, 5 prosenttia. Suo kasvaa turvetta vuosittain saman verran kuin metsä puuta. Turpeen noston jälkeen suo muuttuu jälleen vihreäksi alkaen tuottaa uutta turvemassaa.
Toivon, että komissio sisällyttää valmisteltavaan valkoiseen kirjaan myös turpeen uusiutuvana luonnonvarana.

Yhteisön energiatavoitteet
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Stockmannin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0142/97) ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä (KOM(96)0431 - C4-0046/97-96/0218(CNS)).

Stockmann
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat ja arvoisa komission jäsen, yhteistyö yhteisten energiapoliittisten tavoitteiden alalla on kiistanalainen kysymys tässä parlamentissa, neuvostossa ja komissiossa varmasti myös. Komissio valitsi oikeudelliseksi perustaksi 130 artiklan 3 kohdan, siis perustamissopimuksen osaston " teollisuus" . Koska sopimuksessa ei ole tai ei ole vielä olemassa energiakappaletta, vaikka energiapolitiikka on kaikkien yhteinen asia, on valittava oikeusperusta, jolla on eniten tekemistä kysymyksen kanssa.
Komission esityksen 1 artiklassa ratkaisun tavoitteeksi nimetään ympäristönsuojelu, energialähteiden järkevä ja tehokas käyttö, uusien ja uusiutuvien energiamuotojen tukeminen sekä kansainvälisen yhteistyön edistäminen.
Ensimmäiset näistä tavoitteista kuuluvat yhteisön ympäristöpolitiikkaan. Siksi 130 s artikla olisi otettava oikeusperustaksi. Siinä yhteisön politiikan tavoitteiksi määritellään luonnonvarojen järkevä käyttö, ympäristönsuojelu ja ympäristön suojeluun tähtäävien kansainvälisen tason toimenpiteiden edistäminen.
Vaadimme tämän sopimuspohjan muuttamista ja annoimme oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan tarkastaa sen. Se yhtyi kantaamme, vaikkakin epäröiden. Tietysti energiapolitiikalla on vaikutuksia sekä teollisuuteen että ympäristöön. Yksi on minusta kuitenkin varmaa: Tarvitsemme yhteisten energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tehtävässä yhteistyössä myös lainsäädäntövaltaisten toimielinten välisen yhteistyömenettelyn.
Meidän olisi laadittava energiapoliittisia tavoitteidenasettelua koskeva politiikka, jolla saataisiin esimakua tulevaisuudesta. Tulevaisuudessa emme kuitenkaan selviä ilman perustamissopimuksen energiakappaletta. Toivon, että hallitusten väliseen konferenssiin osallistuvat pääsevät yksimielisyyteen ja laativat vihdoinkin selkeät järjestelyt.
Komission ehdotuksessa, josta keskustelemme tänään, komission asema rajoitetaan tiedotus- ja valvontaoikeuksiin sekä koordinoijan toimeen. Energiapoliittisiin toimiin se ei anna toimivaltaa. Minua kiusaa tässä se epäilys, että tällä luovutaan vähitellen yhteisestä energiapolitiikasta. Kaikki sopii yhteen. Viimeisissä talousarviomenettelyissä neuvosto pyrki energiapolitiikan alalla voimakkaisiin supistuksiin. THERMIE II on jäissä ja SAVE II -ohjelmaa supistettiin kolmanneksella. Paluu kansallisiin energiapolitiikkoihin on kuitenkin täysin väärin. Muodostamme toisaalta euroopanlaajuisia energiaverkostoja. Toteutamme sähkön ja kaasun sisämarkkinat. Mutta emme ole yhtä mieltä perustavanlaatuisesta energiapolitiikasta!
Miksi ei ole esimerkiksi mahdollista tehdä sopimusta - McNally käsitteli tätä aiemmin keskustelussa Rothen hyvästä mietinnöstä - tehdä omaa sopimusta uusiutuvien energiamuotojen tukemisesta? Sen, mikä oli 40 vuotta sitten mahdollista ydinenergian tukemisessa, pitäisi olla nykyään mahdollista myös uusiutuvien energiamuotojen kohdalla!
Tarvitsemme harppauksen, tarvitsemme harppauksen eteenpäin. Sanojamme on vihdoinkin seurattava myös teot! Tässä yhteydessä haluaisin huomauttaa myös siitä, että mielestäni on tärkeää seurata Rolf Linkohrin ehdotusta siitä, että maailman ilmapiirin toimisto valvoo maailman ilmapiiriä koskevan huippukokouksen tuloksia.
Mutta takaisin komission esitykseen. Esityksen liitteessä on yhteiset energiapoliittiset tavoitteet. Siinä esitetyssä muodossa ne ovat ristiriitaisia. Ensinnäkin siinä on propagandaa vääristymättömästä kilpailusta ja hinnoista, kuten siinä lukee, ja lisäksi siinä vaaditaan uusiutuvia energiamuotoja koskevia tukitoimenpiteitä. Rajoittamaton kilpailu ja markkinoiden järjestäytymättömyys eivät ole kuitenkaan autuaaksi tekeviä ihmekeinoja. Komissiolla olisi oltava rohkeutta tunnustaa toimenpiteet, jotka vaikuttavat energialähteiden väliseen kilpailuun. Sillä vain niin se pystyy toteuttamaan tulevaisuuteen tähtäävän kehityksen tavoitteen energiapoliittisten ja luonnonsuojelullisten tavoitteiden puitteissa. Muuten ne jäävät tyhjiksi lupauksiksi.
Tarvitsemme yhteistä energiapoliittista yhdenmukaistamisohjelmaa ajallisine tasoituksineen, ja ennen kaikkea - huomautan tästä aina vain uudelleen - meidän on lopultakin päästävä meidän tasollamme Euroopan laajuisesti yhteisymmärrykseen energiankulutusverosta.
Nämä ovat vain muutama niistä kysymyksistä, joita tulevaisuus vaatii kattavan yhteistyön puitteissa.
Olen iloinen keskustelusta, vaikka täällä on tänään vain muutama läsnä.

Ferber
Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti on jo usein - erityisesti tänään - ollut vastakkain sen kysymyksen kanssa, kuinka Euroopan unioni järjestäisi vastuunsa pysyvästi energiapolitiikan alalla niin, että se pystyisi toteuttamaan tarpeelliset aloitteet, joita vapaiden sisämarkkinoiden reunaehdot tietysti vaativat viipymättä. Sikäli PPE-ryhmän ja muiden ryhmien perusrakenteissa ja -linjoissa ei myöskään ole eroa. Toisaalta meidän on kuitenkin harkittava, mitä todella haluamme saavuttaa yhteisen energiapolitiikan alalla, ja siinä ei se komission esittämä " varastoluettelo" auta ketään, jota me tulemme täällä parlamentissa nyt todennäköisesti huomenna vielä jatkamaan.
Tietysti tavoitteenamme on vähentää hiilidioksidipäästöjä EU: ssa. Mehän puhuimme siitä yhdessä Rothen mietinnössäkin, jonka hyväksyimme yhdessä. Mutta niin kauan kuin meillä ei ole muuta oikeusperustaa, jäsenvaltioilla on edelleen vapaus päättää, minkä energialähteiden yhteydessä nämä tavoitteet olisi saavutettava. Tästä oli kyse myös tänään aamupäivällä ja tänään keskipäivän äänestyksessä Soulierin mietinnöstä.
Tästä pääsemme ratkaisevaan kohtaan. Oikeusperustan muuttaminen on varmasti mahdollista - en halua sulkea sitä pois, sillä olen insinööri enkä lakimies - ja se voi varmasti parantaa parlamentin vaikutusmahdollisuuksia, sillä se mahdollistaa yhteistyön, ja käytämme työssämme valittuja oikeusperustoja. Mutta näin emme saavuta mitään, sillä me vaikutamme itse pikemminkin siihen, että neuvosto poistaa jo olemassa olevia oikeusperustoja meiltä, kun se huomaa, että " takaoven kautta" voidaan tehdä muita asioita kuin niitä, mitä me haluamme ja mitä olemme taas juuri päättäneet, eli että haluamme tähän uusia oikeusperustoja.
PPE-ryhmä hylkää siksi oikeusperustan muuttamisen sekä yhteismietinnön, jos suurin osa parlamenttia kannattaa tätä muutosta. Lisäksi meidän on tietysti kysyttävä itseltämme, mitkä unionin ensisijaiset tavoitteet ovat energiaalalla. Meidän kannaltamme reunaehtojen yhdenmukaistaminen on ratkaisevaa. Se on asia, jota komissio ei huomioinut ehdotuksessaan lainkaan, mutta jonka me PPE-ryhmä esitimme valiokunnassa, ja jota myös kannatettiin kiitettävällä tavalla. Tämä on se ratkaiseva asia. Tähän komissiolla on jo nykyäänkin pätevyys, ja me olemme parlamenttina siinä mukana, koska se on mahdollista sisämarkkinalainsäädännön kautta.
Viimeinen kohta, jota haluaisin vielä käsitellä, on se, että kävisimme näiden verotuskysymysten tarpeellisuudesta perustavanlaatuisen keskustelun. Siinä ei ole mitään järkeä, että aloitamme parlamenttina nyt taas lisäämään siihen verotuslainsäädännöllisiä kysymyksiä. Liikumme siinä muuten taas toisella oikeusperustalla, jossa 130 artikla ei myöskään päde. Meidän olisi jätettävä asiat sinne, mihin ne kuuluvat. En haluaisi syventää tätä tänään. Me emme kuitenkaan saa rasittaa neuvostoa liikaa, jos haluamme todellakin saavuttaa jotain. Tämä on PPE: n linja - muuten olemme pääosin mukana asioissa.

Kronberger
Arvoisa puhemies, on olemassa asioita, joista puhutaan aina vain. Esimerkiksi tässä lukee taas, että ydinvoima on turvallista, ja että on olemassa turvallisia ydinjätevarastoja. Niin usein kuin näin sanotaan, niin usein niitä on myös vastustettava. Ihan aluksi, turvallisia ydinjätevarastoja ei ole olemassa.
Mielestäni esittelijä on onnistunut erittäin vaikeassa asiassa. Energiasuunnitelmaa, joka on itsessään epävarma, erittäin heikko ja sivuuttaa aivan konkreettiset luvut ja tulokset jne., on mahdottoman vaikeaa korjata. Hän on nähnyt erittäin velvollisuudentuntoisesti vaivaa tehdäkseen sen.
Nykyään olemme jo pitkään tietäneet, että hiilidioksidia tuottamattomilla uusiutuvilla energiatekniikoilla pääsemme keskipitkällä aikavälillä huomattavasti pidemmälle kuin ydintekniikalla.
(Välihuomautuksia) Mitä te olette mieltä?
(Välihuomautuksia: "Ydinvoima ei tuota hiilidioksidia!" ) Tämä on riitainen asia, jota ei tieteellisesti katsottunakaan voida säilyttää tässä muodossa, mutta siitä olemme puhuneet tänään aamupäivällä. Suunnitelma, joka tässä on käsiteltävänä, näyttää siltä, kuin kukaan ei olisi pohtinut siinä sitä, mistä olemme keskustelleet tänään aamupäivällä ja mistä äänestimme aiemmin.
Tietysti energiaverokysymys kuuluu tulevaisuuden tekniikkojen kehityskysymykseen, ja se, että antropologinen kasvihuoneilmiö suljettiin pois, on myös loistavaa.

Estevan Bolea
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, mielestäni tämä neuvoston päätös on hyvin otollinen, koska ottaen huomioon kulkemamme suunnan, epäilen vahvasti yhteisen energiapolitiikan syntymistä. Ehkä se on erittäin vaikeaa siksi, että 15 maan energiajärjestelmät ovat hyvin erilaisia - ja unioniin liittyvien maiden vieläkin erilaisempia.
Asiaa voidaan kuitenkin merkittävästi edistää tiettyjen yhteisten tavoitteiden avulla, ja olette esitelleet erittäin hyvin tämän päätöksen sisältävän lyhyen tiedonannon. Lisäksi olen tyytyväinen siitä, että tiedonannossa korostetaan kaikkein tärkeintä eli hankinnan turvaamista. Energiaa käsittelevässä vihreässä ja valkoisessa kirjassa puhutaan ensin kilpailukyvystä ja hinnoista, mutta mielestäni tärkeämpää on käsitellä ensin hankinnan turvaamista, joka ei ole vielä niinkään selvää, arvoisa komissaari. Sen jälkeen tulevat luonnollisesti kilpailukyky, ympäristönsuojelu, yhteensovittaminen, mahdollisuus läsnäoloon muilla markkinoilla. Minusta tuntuu kuitenkin, että teidän olisi painotettava sitä, että saisimme parempia tilastoja ja saisimme tilastot aikaisemmin - saamme Eurostatin tilastot myöhään johtuen käytetyistä menetelmistä ja koska maat eivät anna päivämääriä. Arvoisa puhemies, komission olisi tehtävä joka vuosi perusteellinen selvitys kolmen maan energiapolitiikasta, jotta viiden vuoden kuluttua saisimme selvityksen kaikista maista. Saman tekee erittäin tehokkaasti OECD ilman perustamissopimusta ja sen enempiä komplikaatioita, ja mielestäni Euroopan unioni tarvitsee myös tällaisia selvityksiä.
On ollut puhetta verojen korottamisesta. Hyvät läsnäolijat, kyse on bensiinin verotusta korkeammista veroista. Energian hinnoittelusta ja verotuksesta on annettu uusi tiedonanto ja olen varma, että ne tulevat nousemaan huimasti. Jopa sähkön verotusta uudistetaan. Nämä verot ovat tämän parlamentin käsiteltävinä - komissio on jo toimittanut ne eteenpäin. Ei komissaari Papoutsis vaan komissaari Monti. Hänen tavoitteensa tuntuu mielestäni kiitettävältä: on luotava työpaikkoja - tämä on unionin suuri ongelma - ja vähennettävä energiaa rasittavia työnantajamaksuja. Olette tehneet paljon asian eteen ja kiitän Teitä, arvoisa komissaari.

Ahern
Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella esittelijää tästä tärkeästä mietinnöstä. Olemme tänään jo kuulleet, miten tärkeää on laatia oikeudellinen perusta energia-alalle ja erityisesti uudistuville energialähteille. Olemme kuitenkin törmänneet vaikeuksiin THERMIE-hankkeessa ja etenkin SYNERGIE-ohjelmassa toisaalta, koska oikeudellinen perusta puuttuu, ja toisaalta, koska - kuten tänään on jo todettu - meillä ei todellakaan ole yhteistä energiapolitiikkaa tai edes alustavaa energiapolitiikkaa, jota voisimme yhtenäistää.
Haluan erityisesti korostaa SAVE-ohjelman tärkeyttä. Energiansäästöä voidaan verrata äitiyteen: sitä ihaillaan aina, mutta tuetaan harvoin. Jos emme pysty laatimaan yhteistä energiapolitiikkaa, yhteistä oikeudellista perustaa, teemme juuri näin. Annamme uudistuvia energianlähteitä ja energiansäästöä koskevia tyhjiä lupauksia, mutta emme varsinaisesti tee mitään konkreettista niiden tukemiseksi.
Haluaisin myös korostaa Euratom-sopimuksen tärkeyttä ja tämän sopimuksen tarkistamista tai korvaamista osana yhteistä energiapolitiikkaa.

Papoutsis
Arvoisa puhemies, käsittelemämme esitys on erityisen tärkeä, koska sen tavoitteena on jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantaminen energiapolitiikan kysymyksissä. Haluan kuitenkin ennen kaikkea kiittää ja onnitella esittelijää, herra Stockmannia, hänen erinomaisesta työstään mietinnössä, josta tänään keskustelemme.
Esitys perustuu kolmeen tavoitteeseen, joista säädetään energiapolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa: ne ovat kilpailukyvyn parantaminen, energiahuollon turvaaminen ja tietenkin ympäristön suojaaminen.
Yhä kasvava riippuvuus tuontienergiasta, ilmaston muutokset ja samalla maailmanlaajuinen kilpailu ovat haasteita, jotka joudumme kohtaamaan nyt ja tulevaisuudessa ja jotka pakottavat noudattamaan yhdenmukaisempaa energiapolitiikkaa. Sallikaa minun käyttää tilaisuutta hyväkseni kiinnittämällä huomionne äskettäiseen komission julkilausumaan energiapolitiikan kokonaisvaltaisesta käsittelystä. Siinä kiinnitetään huomiota vakaviin haasteisiin, jotka Euroopan unioni kohtaa energian alueella, ja odotamme kiinnostuneina Euroopan parlamentin mielipidettä.
Sallikaa minun nyt käsitellä erikseen kaikkia esitettyjä tarkistuksia.
Tarkistus 1 koskee esityksen oikeudellista perustaa. Komissio noudattaa Euroopan komission lainvalmisteluosaston suositusta esittää 130 artiklan 3 kohtaa, kun taas parlamentin oikeusasioita käsittelevä valiokunta esittää käyttöön 130 artiklan 1 kohtaa. Parlamentin tarkistuksen hyväksyminen merkitsisi sitä, että yhteistyö energia-asioissa nojautuisi ympäristöpolitiikkaan ja siihen oikeudelliseen perustaan, johon se tukeutuu. Yhdyn tietenkin varauksetta käsitykseen ympäristönsuojelusta ja uskon, että tämän on oltava keskeisiä tavoitteita energia-alalla. Komission mukaan on kuitenkin liioiteltua lähestyä energiapolitiikkaa ympäristöä koskevan oikeudellisen perustan pohjalta. Tämä siksi, että näin annettaisiin vähemmän huomiota yhtä tärkeille energiapolitiikan tavoitteille, kuten energiahuollon turvaaminen, kilpailukyvyn kohottaminen ja kansainvälinen yhteistyö. Näistä syistä komissio ei voi hyväksyä tarkistusta 1.
Tarkistus 2: siinä esitetään, että tutkimusta ja teknologiaa olisi keskitettävä energian tehokkuuden lisäämiseen ja uusiutuviin energialähteisiin ja lisäksi turvallisen teknologian kehittämiseen ydinjätteiden lopullista varastointia varten. En ole eri mieltä tämän tarkistuksen kanssa, koska se ei rajoita tutkimusvaroja kyseisillä aloilla. Täsmällinen tärkeysjärjestys määritellään kuitenkin keskusteluissa viidennestä puiteohjelmasta.
Ylituotannon välttämistä koskevaa 1 artiklan tarkistuksen 3 ensimmäistä osaa pidän tarpeettomana. En ole tätä tarkistusta vastaan, mutta en pidä sitä käytännössä tarpeellisena. Saman tarkistuksen toinen osa voidaan periaatteessa hyväksyä. Haluaisin kuitenkin huomauttaa, että siinä näyttää olevan pieni ongelma, koska se viittaa kansallisella tasolla esitettyihin aloitteisiin. Tätä asiaa käsitellään jo artiklan alussa, jossa viitataan toimintaan, joka tapahtuu jäsenvaltioissa. Olen kuitenkin samaa mieltä, että on tuettava kestävän energiateknologian edistämiseen tähtääviä aloitteita. Hyväksyn myös varauksetta 1 artiklaa koskevan tarkistuksen 3 viimeisen kohdan.
Esittelijä, herra Stockmann, esittää kahta 2 artiklaa koskevaa tarkistusta. Esittelijä kiinnittää huomiota tarkistuksessa 4 aivan oikein erittäin tärkeään ilmaston muutosta koskevaan asiaan. Kyseessä on asia, joka vaikuttaa suuresti energiapolitiikkaamme ja jota minäkin pidän hyvin merkittävänä. Haluaisinkin ilmoittaa parlamentille, että juuri eilen iltapäivällä Euroopan komissio hyväksyi julkilausuman ja energianeuvosto tulee käymään asiasta laajan keskustelun toukokuun lopulla. Uskon, että olette kanssani samaa mieltä siitä, että päätökset tässä merkittävässä asiassa on tehtävä laajemmassa piirissä kuin energia-asioista päätettäessä. Lisäksi maantieteellisen alueen on oltava suurempi kuin Euroopan unioni. Esitetyllä tarkistuksella on tärkeitä poliittisia ja institutionaalisia seurauksia, koska siinä esitetään jonkinlaisen viraston perustamista ilmastonmuutoksen takia. Mikäli tämä on tarkoituksemme, en usko, että tarkistus on oikea tapa onnistua siinä. Sellaisen viraston perustaminen, mikä ei ilmeisesti ole huono ajatus, edellyttää perusteellista tutkimusta ja siksi en ainakaan tässä vaiheessa aio hyväksyä tarkistusta 4.
Voin hyväksyä tarkistuksen 12, joka liittyy verotus- tai kannustusjärjestelmän käyttöönottamiseen. Komissio esittikin äskettäin keskusteltavaksi direktiiviesityksen kaikkien energiatuotteiden verottamisesta, mikä on sinänsä askel tähän suuntaan.
Voin myös hyväksyä tarkistuksen 5 komission mahdollisuudesta ehdottaa toimia tai ohjelmia kyseessä olevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Mielestäni tämä tarkistus täsmentää 2 artiklan tekstiä edelleen.
Arvoisa puhemies, siirryn nyt 3 artiklan tarkistukseen 6. Mielestäni sen ensimmäinen osa on hyvin rajoittava eikä salli tarvittavaa joustoa. Voisin esittää tekstille uutta muotoilua, esimerkiksi kompromissina: " komission on laadittava tiedonanto tarvittaessa, mutta vähintään kahden vuoden välein." Toinen osa koskee tiedonannon sisältöä ja voin luonnollisesti hyväksyä sen.
Tämä on kantani artikloihin ehdotettuihin tarkistuksiin. Siirryn nyt liitettä koskeviin tarkistuksiin.
Esittelijä esittää tarkistuksella 7 oleellista muutosta liitteen 1 kohtaan. Komission esitys perustuu niin Euroopan parlamentin kuin komissionkin hyväksymiin vihreään ja valkoiseen kirjaan. Tässä tarkistuksessa esitetään tärkeysjärjestyksessä kolme perustavoitetta ja energiatavoitteet asetetaan ensimmäiseksi samanarvoisten joukossa. Perustavoitteet muodostavat kuitenkin elimellisen kokonaisuuden. Siksi en voi hyväksyä kyseistä tarkistusta. Se ei tietenkään merkitse sitä, että ympäristönsuojelu ei olisi ensisijaisen tärkeää ja että se ei olisi hyväksymämme elimellisen kokonaisuuden perustavoite.
Tarkistukset 8 ja 9 koskevat energian hintoja. Tarkistuksessa 8 esittelijä esittää sanan " vääristymättömät" poistamista ja sen tilalle viittausta oikeudenmukaisesta kilpailukyvystä. Jatkossa esittelijä esittää ulkoisten kustannusten sisällyttämistä. Tarkistus on hyväksyttävissä. Komissio pysyy kannassaan kaikkien kustannusten sisällyttämisestä hintaan, mutta mielestäni on ennenaikaista puhua, kuten tarkistuksessa 9, standardoiduista laskentamenetelmistä. Koska kaikkien kustannusten sisällyttämisen periaate on jo mukana komission esityksessä, valitan, että en voi hyväksyä tarkistusta 9.
Olen täysin samaa mieltä tarkistuksen 10 kanssa.
Mitä tulee tarkistukseen 11 ehdotetuista välineistä, olen sitä mieltä, että siinä oleva luettelo ei ole tyhjentävä, mikä käy ilmi ilmaisutavasta ja sanan " erityisesti" käytöstä. Tiedän, että siinä ei luetella kaikkia käytössämme olevia välineitä ja että muitakin voidaan lisätä. Ymmärrän toimintakehyksen yhdenmukaistamisen enemmänkin toissijaisena tavoitteena, joka koskee kilpailumarkkinoita, mutta olen valmis hyväksymään lisäyksen. Vaatimus energiaveron käyttöönottamisesta tarvitsee mielestäni tarkempaa miettimistä ja laajempaa valmistelua sekä tietenkin monia ja pelkäänpä vaikeita sisäisiä neuvotteluja. Kuten tiedätte, komissio teki äskettäin asiasta esityksen. Katson kuitenkin, että meidän on odotettava neuvoston kannanottoa ja odotamme luonnollisesti myös teidän, Euroopan parlamentin kannanottoa ennen keskusteluja energiaveron esityksestä. Näin ollen kyseinen tarkistus on hyvin yksityiskohtainen ja sen vuoksi ennenaikainen.
Minulla ei ole mitään tarkistuksen 11 kolmatta kohtaa, ympäristövälineiden lisäämistä, vastaan. Siirryn nyt tarkistuksen 11 viimeiseen asiaan, jonka mukaan perussopimukseen on lisättävä energiaa koskeva kappale. Se on asia, jota tuen lämpimästi, kuten tiedätte. Energiaa koskevan kappaleen avulla saamme selkeän lainsäädännöllisen lähtökohdan energiapolitiikan harjoittamiseen, mikä nykyään on enemmän kuin välttämätöntä. Näin ollen olen iloinen siitä, että parlamentti tukee edelleen erityisen energiaa sisältävän kappaleen sisällyttämistä perussopimukseen.
Komissio ei voi hyväksyä tarkistuksia 13 ja 17, koska ne ylittävät esityksen kehyksen ja epäilen niiden horjuttavan sen tasapainoa.
Arvoisa puhemies, uskon, että olen vastannut seikkaperäisesti kaikkiin esitettyihin tarkistuksiin. Kuten on käynyt ilmi, me voimme hyväksyä niistä joitakin ja uskon, että juuri ne ovat tärkeimpiä. Muiden kohdalla meillä ei ole kovin eriäviä näkemyksiä, mutta käsittääkseni energiapolitiikkamme ja tavoitteidemme on oltava tasapainoisia, ainakin nykyisessä vaiheessa ja sopimusten puitteissa.
Kiitän teitä ja haluan vielä kerran onnitella esittelijää, herra Stockmannia.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 9.00.

Euroopan ja Aasian yhteistyö energia-alalla
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Holmin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0134/97) komission tiedonannosta " Euroopan ja Aasian yhteistyöstrategia energia-alalla" (KOM(96)0308 - C4-0495/96).

Holm
Herra puhemies! Taustana komission strategiatiedonannolle on, että ministerineuvosto on useita kertoja päättänyt EU: n suunnitelmasta vahvistaa yhteistyötä maiden ja organisaatioiden välillä tällä alueella. Neuvosto on myös kehottanut komissiota jättämään ehdotuksensa konkreettisesta aloitteesta tällä alalla. Minä ja valiokuntani tukevat itsestään selvästi tätä tiedonantoa, ja näemme tämän aloitteen hyvin tärkeänä. Annamme myös suurta painoa sille, että tämä keskustelu tulee hyödyttämään sekä EU: n jäsenmaita että Aasian maita. Siksi on hyvin tärkeää, että EU ottaa laatiakseen perusteellisen analyysin ja strategian.
Ikävä kyllä on osoittautunut, että komission tiedonannossa on useita puutteita, joita minun on valitettavasti täytynyt kommentoida. Tiedonanto ei esimerkiksi sisällä kovin monia konkreettisia aloitteita, vaikka juuri niitä neuvosto halusi. Edellytän kuitenkin, että komissio palaa tähän asiaan hiukan myöhemmin. Edelleen komission pitää koordinoida politiikkaansa eri pääosastojen välillä. Nykyään on vastuu jaettu niin monille, että on vaikeaa saada muodostetuksi kokonaiskuva EU: n mahdollisuuksista ja resursseista.
Komission tekemässä analyysissä on puutteita osassa, joka koskee nykyistä energiatilannetta Aasian maissa. Jos tehdään strategia, täytyy myös ottaa huomioon tämän päivän edellytykset, sillä muuten on hyvin vaikeaa laatia strategia huomiselle. Saadaksemme esille aasialaisen näkökulman meidän pitää tutkia olemassa olevia erilaisia olosuhteita. Aasia eroaa paljon Euroopasta, kun ajatellaan esim. ilmastoa, bruttokansantuotetta, demokratian näkökohtia, teollistumisastetta eikä vähiten edellytyksiä tämän päivän energia-alalla. Siksi on myös hyvin vaikeaa lyödä lukkoon yhteinen ja yhtenäinen strategia koko alueella. Tarvitaan erilaisia ratkaisuja eri alueilla. Kun aurinkoenergia voisi olla mahdollista yhdessä maassa, se on vähemmän käyttökelpoista toisessa, jossa sen sijaan vesivoima tai biopolttoaineet voisivat olla suuri mahdollisuus.
Komission tiedonanto lähtee sen sijaan lähes kokonaan eurooppalaiselta kannalta eli niistä mahdollisuuksista, joita meillä voi olla aasialaisilla markkinoilla. Alueellisia näkökohtia Aasiassa käsitellään vain pinnallisesti. On toki otettava huomioon, että jos halutaan strategian onnistuvan tämän kaltaisella alueella, on tärkeää onnistua paikallisten ja alueellisten osapuolten saamisessa mukaan myös suunnittelun alkuvaiheisiin.
Olemme valinneet kaksi kohtaa antaaksemme vähän ylimääräistä valaistusta tässä mietinnössä. Tämä koskee osaksi ympäristökysymyksiä, joiden pääpaino on hyvin tunnetuissa Aasian patohankkeissa, ja osaksi ydinenergiaalaa.
Tällä hetkellä on Aasiassa käynnissä useita energiaohjelmia, joilla on tunnustettu kielteinen vaikutus ympäristöön, mm. Aasian suuret patorakennustyöt, jotka aiheuttavat merkittäviä ympäristö- ja sosiaalisia ongelmia. Euroopan parlamentti on monissa tärkeissä päätöksissään ottanut sen kannan, että suuret patorakennustyöt mm. Intiassa, Kiinassa ja Malesiassa uhkaavat häiritä arvokasta ympäristöä ja edistää alkuperäisväestön kulttuurin ja elinympäristön katoamista. Siksi on erittäin tärkeää, että meillä on hyvin varovainen asenne näissä asioissa. Komissio myöntää myös, etteivät nämä suuret patorakennustyöt ole olleet kovin onnistuneita ja ehdottaa strategiatiedonannossaan, että niitä pienempien patohankkeiden tulee olla ensisijaisia, mitä on myös meidän mietinnössämme painotettu. Saanen lisätä, että on olemassa muutosehdotus nro 4, joka ottaa tämän huomioon ja jossa muun muassa kehotetaan komissiota varottamaan yrityksiä investoimisesta Bakunin padon rakentamiseen Malesiassa. Tarkoituksenani on tehdä suullinen muutosehdotus huomiseen äänestykseen, jossa haluan poistaa viimeisen osan Bakunissa, Malesiassa, sillä mielestäni on tyhmää osoittaa tiettyä yritystä päätöslauselmassa. Sen sijaan on tärkeää painottaa, että olemme kriittisiä suurien patohankkeiden suhteen, sillä Aasiassa on käynnissä valitettavasti useita suuria patohankkeita. Toivon, että täysistunto voi tukea tätä asiaa tällä muutoksella.
Toinen kohta koskee EU: n osallistumista Aasiassa ydinenergia-alalla. Tämä koskee nykyisin kuuluisaa KEDOhanketta Koreassa. KEDO pitää, näin on minulle kerrottu, nähdä poliittisena hankkeena päästä mukaan ydinenergiakysymyksiin näihin asti suljetulla alueella. Samanaikaisesti on kuitenkin niin, että komissio ei ole informoinut Euroopan parlamenttia n eikä näistä suunnitelmista vastaavaa valiokuntaa. En usko liioittelevani, jos sanon, että koko valiokunta on kriittinen komission menettelyn suhteen tässä asiassa, sillä mm. valiokuntaa ei ole informoitu. Aion kysyä komissiolta, miksi tämän suunnitelman takana on ollut niin paljon salailua ja miksi parlamenttia ei ole informoitu. Henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että EU: n ei pidä olla mukana tässä hankkeessa. Hanke jatkuu siten, että tullaan rakentamaan kaksi uutta ydinvoimalaa, jotka EU tulee rahoittamaan yhteensä 75 miljoonalla eculla. Olisi ollut parempi panostaa uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen, sillä KEDO käsittelee energiakehitystyötä.
Lopuksi haluan painottaa, että olen kaikkien muutosehdotusten kannalla, ennen muuta numeron 7, joka tuo esille tiedonannosta puuttuvan tärkeän osan. Se käsittelee nimittäin rautateiden ja tavaraliikenteen kehittämisen tukemista, jotta estettäisiin autojen määrän kasvu alueella, mikä myöskin on energiaongelma suurten hiilidioksidipäästöjen muodossa. Siksi toivon, että myös muutosehdotus nro 7 hyväksyttäisiin.

Camisón Asensio
Arvoisa puhemies, aiomme äänestää tämän mietinnön puolesta siinä muodossa, kun tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevä valiokunta on sen laatinut. Mietintö on täysin hyväksyttävä. Me esitimme siihen lukuisia tarkistuksia, 15, ja hyvin suuri osa niistä hyväksyttiin valiokunnassa ja sisällytettiin siten luonnollisesti mietintöön. Tuloksena on tasapainoinen asiakirja, jossa painotetaan selkeästi ympäristönsuojelun ensisijaisuutta, energiansaannin turvaamista ja energiateollisuuden osallistumista Aasian markkinoille. Tähän sisältyy ydinenergian rauhanomainen käyttö maksimaalisen turvallisuuden standardien rajoissa. Haluaisin asiaa koskien käyttää tilaisuuden hyväkseni ja jättää valiokunnalle asiakirjan sen perustaksi, että se veisi läpi jonkun hallintoaloitteen, jotta voitaisiin todeta tällaisen turvallisuuden taso Aasian mantereen eteläisessä osassa.
Toisaalta olemme erityisen tyytyväisiä siihen, että ehdotuksemme on hyväksytty koskien sitä, että komissiota kiirehditään laatimaan vihreä kirja energiayhteistyöstä Aasiassa, laajentaen yhteistyötä mantereen keskiosiin Kazakstaniin, Kirgisiaan, Uzbekistaniin, Tadzhikistaniin, Turkestaniin ja jopa Mongoliaan. Teimme äskettäin virallisen vierailun joihinkin näihin maihin ja meillä oli tilaisuus tarkastella paikan päällä vihreän kirjan tarpeellisuutta.
Emme saa unohtaa sitä, että kyseessä on maantieteellinen alue, jolla on suuret energiaresurssit, lähinnä luonnonkaasu- ja raakaöljyresurssit, ja että toisaalta ne tarvitsevat länsimaista teknologiaa ja yrityskokemusta. Amerikan yhdysvallat, Japani ja muut maailman kauppamahdit ovat jo pohtineet sitä molemminpuolista hyötyä Euroopan unionille ja Keski-Aasialle, jota ehdottamamme kaltainen yhteistyö voisi tuoda mukanaan. Toivomme, että Euroopan unionin toimielimet pohtivat myös tämän yhteistyön tarvetta.

Papoutsis
Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi onnitella esittelijää, herra Holmia, hänen mietinnöstään. Herra Holmin mietinnössä esitetyt toimintasuunnitelmat ovat hyvin ajankohtaisia. Mietinnön avulla ja energianeuvoston 27. toukokuuta tekemän päätöslauselmaa koskevan toivoakseni myönteisen kannanoton avulla komission asema vahvistuu, mikä mahdollistaa sen, että se voi panna toimeen ensimmäisen aloitteen alakohtaisesta politiikasta Aasian maiden kanssa.
Tämän politiikan helpottamiseksi tapaan heinäkuun alussa Manilassa ASEAN-maiden energiaministerit, joille esitän näkemyksiämme asiasta. Manilan vierailulla mukanani on Euroopan energiateollisuuden edustajia. Saamme näin mahdollisuuden selvittää uusia aloitteita ammattikoulutuksesta, tutkimuksesta ja energiateknologian viennistä tälle alueelle.
Viime vuonna antamassaan päätöksessä Euroopan komissio esitti kolme kyseisen yhteistyön tavoitetta. Muistutan teille niistä: ensimmäinen koskee energiahuollon turvaamisen vahvistamista Aasiassa ja Euroopassa. Toinen on osallistuminen Aasian energiamarkkinoihin ja kolmas ympäristön suojeleminen maapallolla. Olen erityisen iloinen siitä, että herra Holm hyväksyy mietinnössään keskustelun energiapolitiikasta, jonka komissio aikoo ottaa pysyvästi käyttöön Aasian maiden kanssa. Haluamme samalla laajentaa keskustelua edelleen.
Euroopan markkinat on oleellisesti tyydytetty. On arvioitu, että vuotuinen kasvu seuraavan viidentoista vuoden aikana tulee olemaan noin 1 ja 2 prosentin välillä. Energialaitosten ja Euroopan teollisuuden kannalta on hyvin tärkeätä olla enemmän mukana Aasian markkinoilla. Emme saa unohtaa, että energia-ala työllistää yli 2 000 000 ihmistä ja käyttää melkoisesti ylimääräistä voimaa henkilökuntaan ja tuotantolaitoksiin. Komissio aikoo auttaa Euroopan yksityistä sektoria. Tällä hetkellä tutkimme, miten voisimme parhaiten edistää Aasian ja Euroopan yksityisen energiasektorin välistä yhteistyötä. Tiedossanne oleva tiedonanto ei yksinään ole asiakirja energiapolitiikan harjoittamiseksi. Maista ja maaryhmistä on suoritettu selvityksiä, jotka kattavat kaikki taloudelliset ja energialuvut. Lisäksi Euroopan komissio käyttää kansainvälisten laitosten tutkimuksia. Kaikki nämä elementit luovat terveen perustan kehittää yhteistyöstrategiaamme Euroopan ja Aasian välillä. Haluan korostaa, että kyseinen yhteistyö koskee Euroopan unionia yhteisesti sekä kaikkia jäsenvaltioita erikseen. Kuitenkin siten, että lähestyminen yhteiseltä pohjalta ottaa huomioon myös maat, joilla on mahdollisuus tulevaisuudessa liittyä Euroopan unioniin. Lisäksi otetaan huomioon muutkin naapurimaat, joihin ympäristöasiat ja energiahuollon turvaaminen vaikuttavat.
Herra Holmin mietinnössä mainitaan, että yhteistyön Aasian kanssa energia-alalla on oltava molempia osapuolia hyödyttävää, jotta se onnistuisi. Strategisesti katsoen sekä Aasia että Eurooppa ovat lisääntyvässä määrin energian tuojia. Näin ollen tiiviimpi vuoropuhelu energiapolitiikasta on erittäin tärkeää ja samaan aikaan sen pitää käytännössä osoittaa, että se on molemmille hyödyllistä.
Eräs Holmin mietinnön keskeisistä suuntaviivoista viittaa energia-alan ja ympäristön välillä vallitsevaan suhteeseen. Olemme käsittääkseni samoilla linjoilla siinä, että on ensiarvoisen tärkeätä tukea oikeita ympäristöystävällisiä energiavaihtoehtoja. On yleisesti hyväksytty, että Aasiassa energia-alan kehityksellä on ollut tähän mennessä kielteisiä vaikutuksia ympäristöön kansallisella, alueellisella mutta myös koko maapallon tasolla. On esimerkiksi vaikea ymmärtää, kuinka voidaan suhteuttaa toisiinsa valtava hiilen käytön lisääminen, jota näissä maissa suunnitellaan lähitulevaisuudessa, ja ilmastonmuutosta koskevat kannanotot kokouksissa ja kansainvälisissä sopimuksissa. Jos ei ryhdytä vakaviin yrityksiin, hiilidioksidin, happosateiden ja ilmansaasteiden kasvu tekevät tyhjäksi tai vaarantavat vakavasti yritykset rajoittaa päästöjä maapallollamme. Samanaikaisesti suuri metsien hakkaaminen pahentaa ympäristön tilannetta eri maissa. Tämä ongelma taas koituu pahimmin köyhien kansankerrosten osalle, erityisesti lapsien ja naisten, jotka joutuvat kulkemaan pitkiä matkoja voidakseen hakea tarvitsemansa polttoaineet.
Olemme myös samaa mieltä siitä, että uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisäys on ensisijaisen tärkeää maataloussektorilla. Yhteisö aikoo jatkossakin tukea pienten vesivoimaloiden rakentamista maaseudun kehitysohjelmien puitteissa. Lisäksi, muut ensisijaiset yhteistyöalueet energia-alalla ovat sähköalan kehittäminen, maakaasun käyttämisen tukeminen ja tietenkin energian tehokas käyttö. Tuemme myös kansainvälistä toimintaa ydinenergian turvallisuuden puolesta. Mitä ydinenergiaan tulee, suhteessa vallitseviin epäluuloihin ja pelkoihin, jotka kohdistuvat siihen, miten ydinteknologiaa kuljetetaan, haluaisin sanoa, että Euroopan unioni aikoo edistää kansainvälisiä yrityksiä, jotka takaavat suurimman mahdollisen turvan ydinteknologian rauhanomaisessa käytössä. Näissä asioissa komissiolla on vakaa päämäärä eli taata ensiksi ydinenergian turvallinen leviäminen ja toiseksi ydinturvallisuutta koskevien määräysten ja ehtojen asiallinen ja tarkka noudattaminen.
Mitä tulee herra Holmin erityiskysymykseen, jonka hän esitti Korean energian kehittämislaitoksesta (KEDO), haluaisin muistuttaa, että Euroopan parlamentti on ottanut myönteisen kannan EURATOMin osallistumiseen siihen, edellyttäen luonnollisesti, koska tarvittavat budjettivarat vuodelle 1996 ja 1997 on hyväksytty.
Lopuksi, arvoisa puhemies, haluan vielä kerran kiittää esittelijää ja niitä, jotka pitivät puheenvuoron tänään ja energiavaliokunnassa, kun asiasta käytiin keskustelua, haluan kiittää tarkistuksista, jotka aiomme ottaa huomioon kehittäessämme politiikkaamme. Haluan myös vakuuttaa teille, että olemme kanssanne jatkossakin yhteistyössä ja vaihdamme tietoja saavuttaaksemme tavoitteemme.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 9.00.

Tieliikenteen sosiaalilainsäädäntö
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Schlechterin liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0106/97) komission kertomuksesta tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen (ETY) Nro 3820/85 soveltamisesta 1991-1992 (komission 17. kertomus sosiaalilainsäädännön soveltamisesta maantiekuljetusten alalla) (KOM(95)0713 - C4-0065/96).

Schlechter
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, ensi näkemältä vaikuttaa tarpeettomalta tuhlata vuonna 1997 aikaa viisi vuotta vanhojen lukujen ja tilastojen analysointiin. Eikö ole tosiasia, että tiedot ovat muuttuneet huomattavasti tämän jälkeen, eikä myöskään voida jättää huomioimatta sitä seikkaa, että tieliikenteen kuljetukset ovat kehittyneet huomattavasti. On kuitenkin aivan yhtä totta, että tieturvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun liittyvien ongelmien kasvu johtuu tieliikenteen kuljetusten määrän tuntuvasta kasvusta. Tästä syystä asiaan on reagoitava mahdollisimman nopeasti, vaikka tieliikenteen kuljetusten merkittävä vähentäminen tulevaisuudessa tuskin on mahdollista tulevaisuudessa.
Tutkittaessa tarkemmin vuosien 1991 ja 1992 lukuja, voidaan havaita, että valvontamenetelmät ja toteutettujen tarkastusten määrä vaihtelevat runsaasti jäsenvaltioiden välillä. On maita, joissa tarkastusten määrä on lisääntynyt sekä maita, joissa niiden määrä vähenee tai kohdistuu ainoastaan ulkomaisiin kuljettajiin. On lisäksi huomattava, että ajoaikoja koskevien rikkomusten tason välillä on olemassa selvä ero henkilö- ja tavaraliikenteen välillä. Sama koskee myös lepoajan laiminlyöntiä. Tavaraliikenteen alalla rikkomuksia on huomattavasti enemmän kuin henkilökuljetusten alalla. Kaikki tämä ainoastaan vahvistaa alkuperäisiä tietoja.
Sallinette siis, että teen asiasta seuraavat johtopäätökset. Ensinnäkin Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa tehdyt tarkastukset ovat täysin riittämättömiä. Toiseksi tarkastuksia on lisättävä ja valvontaviranomaisten määrää on lisättävä merkittävästi tätä tarkoitusta varten. Kolmanneksi on muutettava kuljetushenkilökunnan työssä sovellettavia sääntöjä ja valvottava näiden sääntöjen tarkkaa valvontaa koko Euroopan unionissa. Neljänneksi on ehdottomasti vältettävä epärehellistä kilpailua eri jäsenvaltioiden kuljetusalojen välillä. Jotta tähän päästäisiin, Euroopan sosiaalisäännöksissä on otettava huomioon kuljetushenkilökunnan kaikki toiminta. Tällä hetkellä otetaan huomioon ainoastaan ajoaika. Näin ollen eri jäsenmaiden kuljetusyritysten kilpailukyky perustuisi samoihin perustietoihin. Kuljetushenkilökunnan työolot ja teidemme turvallisuus paranevat näin hetkessä.
Viidenneksi linja-autojen ja raskasliikenteen ajoneuvojen kuljettajien ajo- ja lepoaikaa sääntelevät säännökset on alistettava jatkuvaan valvontaan kaikissa jäsenvaltioissa. Kyse on ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä. Kuudenneksi lainrikkojiin on sovellettava pakkokeinoja, eivätkä ne saa rajoittua koskemaan ainoastaan ajohenkilökuntaa, sillä suuressa osassa tapauksista on esimiesten havaittu olevan osittain tai kokonaan vastuussa tilanteesta. Seitsemänneksi rangaistusten vakavuus vaihtelee liikaa eri jäsenvaltioiden välillä. Vaikka rikosoikeus kuuluukin yksinomaan jäsenvaltioiden omaan toimivaltaan, myös yhteisötasolla olisi ponnisteltava liian räikeiden erojen poistamiseksi. Kahdeksanneksi valvontalaitteita käytetään huonosti tai niitä muunnellaan tahallisesti. Näin ollen ajohenkilökunnan ammattia koskevien sääntöjen noudattamista varten olisi kiireellisesti otettava käyttöön uusi ajopiirturi. Tämä toimenpide edellyttää luonnollisesti tarkastajien määrän lisäämistä tehokkaan valvonnan takaamiseksi.
Sallikaa minun tehdä joitakin lisähuomautuksia. Työmarkkinaosapuolet eivät ole tähän mennessä päässeet neuvotteluissa sopimukseen rekka-autonkuljettajien työoloista ja on todennäköistä, ettei sopimukseen päästä koskaan, sillä työmarkkinaosapuolten kannat ovat täysin vastakkaisia. Euroopan komission ja neuvoston on myös vuorostaan otettava selvä kanta näinkin tärkeissä kysymyksissä kuin rekka-autonkuljettajien työ- ja ajoaika.
Euroopan parlamentin on näiden seikkojen perusteella pyydettävä Euroopan komissiota tekemään seuraavat aloitteet. Ensinnäkin sen olisi tehtävä nopeasti käytännön ehdotuksia, joiden tarkoituksena on lujittaa kuljetushenkilökunnan työ- ja ajo-olojen noudattamisen valvontamuodollisuuksia. Toiseksi sen olisi puollettava ajo- ja lepoaikaa koskevien säännösten rikkomuksista annettavien rangaistusten yhdenmukaistamista. Kolmanneksi sen olisi otettava kantaa urakkatyönteon kieltämiseksi.
Ellemme halua tahallamme menettää kaikkea uskottavuuttamme sosiaaliasioissa ja teidemme turvallisuutta koskevassa asiassa ja jos haluamme välttää viime vuosien tuhoisat lakot, joihin osallistui tuhansia rekkaautonkuljettajia ja jotka aiheuttivat valtavaa taloudellista vahinkoa Euroopan taloudelle, arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, on kiireellisesti asetettava ammattikuljettajille kohtuullinen ajo- ja lepoaika. Kukaan ei varmasti vastusta minua, jos totean olevan välttämätöntä tehdä kertakaikkiaan ja välittömästi loppu 70 tai yli 70 tuntia kestävistä ajoviikoista, päivittäisistä 11 tunnin lepoajoista, jotka voivat olla jopa kolme kertaa 9 tuntia viikossa ja jotka ovat yksi merkittävimmistä, ellei pääasiallisin, syy raskaan liikenteen ajoneuvojen onnettomuuksiin Euroopan tieverkostossa.

Cunningham
Arvoisa puhemies, tämä mietintö tuntuu olevan aika tekninen, mutta sen pääsisältö voidaan tiivistää kolmeen sanaan: turvallisuus, turvallisuus ja turvallisuus. Minun on painotettava työaikakysymyksen ratkaisemisen tärkeyttä maantiekuljetusten kaltaisilla poisjätetyillä aloilla.
Muilla kuljetusaloilla työmarkkinaosapuolet ovat päässeet sopimukseen työajoista Euroopan tasolla. Maantiekuljetusalalla on todellakin päästy sopimukseen, joka kattaa kaikki muut kuin matkustavat työntekijät. Toistaiseksi työnantajien järjestöt ovat jatkuvasti kieltäytyneet keskustelemasta kuljettajien sisällyttämisestä sopimuksen alaan. Tilanne on pysynyt samanlaisena yli viisi vuotta ja huolimatta komission toimintalupauksista poisjätetyillä aloilla mitään ei ole tapahtunut.
Ajo- ja lepoaikoja koskevat asetukset ovat tärkeitä, koska monet väsyneet kuorma-autonkuljettajat ovat aiheuttaneet paljon vakavia auto- ja kuorma-auto-onnettomuuksia. Jos näitä asetuksia sovelletaan oikein, ne voivat myös estää eri liikennemuotojen välistä kilpailua koskevien sääntöjen vääristymisen.
Toivon, että tätä mietintöä ei pelkästään hyväksytä vaan että komissio myös ryhtyy toimenpiteisiin sen pohjalta. Kuten olen yrittänyt korostaa, tärkein kysymys on turvallisuus, eikä ainoastaan autojen ja kuorma-autojen kuljettajien turvallisuus vaan myös autojen matkustajien turvallisuus sekä muiden tienkäyttäjien turvallisuus. Kehotan komissiota kuuntelemaan ja toteuttamaan tässä mietinnössä ehdotetut toimenpiteet.

Sarlis
Arvoisa puhemies, haluan ensiksi onnitella herra Schlechteriä Euroopan kansanpuolueen ryhmän puolesta hänen mietinnöstään ja ilmoittaa, että me äänestämme sen puolesta, vaikka olemme eri mieltä. Minun on sanottava, että vuodelta 1985 on olemassa asetus Nro 3820. Komissio kertoo vasta nyt, vuonna 1997, tämän asetuksen soveltamisesta vuosina 1991-1992. Voidaan ymmärtää, kuinka yhteisö on kohdannut turvallisuuskysymykset Euroopan teillä, kuten kollegakin ilmoitti.
Eurooppaa kuormittavien kuorma-autojen ja bussien kuljettajien ajo- ja lepoaikoihin liittyvät kysymykset eivät ilmeisestikään liikuta meitä. Puhumme tällä hetkellä 50 000 ihmisen tuhosta Euroopassa vuosittain. 50 000 ihmistä saa surmansa auto-onnettomuuksissa, kuten kaikki tiedämme. Merkittävä syy näihin onnettomuuksiin on se, että kuorma-autojen ja bussien kuljettajat joutuvat ajamaan hirvittävän monta tuntia yhtäjaksoisesti, jotta kustannukset pysyisivät alhaisina. Sanon kaiken tämän, koska tältä kannalta katsoen on olemassa epärehellistä kilpailua rautatie- ja vesikuljetusten kustannuksella.
On käsittämätöntä nykyään, että yhteisö ja ministerineuvosto eivät ole ryhtyneet laatimaan säännöksiä autonkuljettajien työajasta. Täytyy ajatella, että on olemassa maita, kuten Saksa ja Ranska, jotka ovat Euroopan keskustassa ja jotka ovat täynnä autoja. Niiden on palveltava suuria satamia, kuten Rotterdam tai Antwerpen, jotka sijaitsevat pienissä maissa, mutta jonka seurauksena yhteisön suurissa, keskeisissä maissa kuljetuksia hoidetaan satoja kilometrejä, emmekä tee vielä mitään tämän kaiken edessä.
Puhun tästä kaikesta, koska tälläkin hetkellä, kun tästä keskustellaan, käy ilmi tätä mietintöä kohtaan osoitettu mielenkiinto, ja kun siitä huomenna perjantaina äänestetään, jolloin täällä on vain 150 parlamentin jäsentä, sekin osoittaa mielenkiinnon laadun. Emme ole ymmärtäneet ongelman suuruutta. Meidän on ajateltava, mitä teemme kuolleiden kanssa, joita on paljon suurempi määrä kuin taisteluissa kaatuneita, joita meille näytetään joka päivä televisiossa.

Santini
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, kollegat, komission kertomus, vaikka se lähteekin erittäin ajankohtaisista perusteista, saapuu parlamenttiin hieman myöhässä - sanomme " hieman" ! - nimittäin viiden tai kuuden vuoden jälkeen ja uhkaa siten olla menettänyt tehonsa ja ohittanut viitepäivämääränsä. Oletukset, joiden mukaan selkeät ja kunnioitetut yhteiskunnalliset normit ovat maantiellä työskentelevän turvallisuusperusta, pysyvät voimassa; siinä tapauksessa on aihetta valittaa, jos ongelma kohdattaisiin lähes yksinomaan yhdessä sen näkyvimmistä ilmenemismuodoista, kuten ajoaikojen kunnioittamisessa, ottamatta huomioon koko valtavaa riskitekijöiden kirjoa, joka on jatkuvasti läsnä kaikissa tämän toiminnan rinnakkaismuodoissa.
Ongelma on laaja, ennen kaikkea alan työntekijämäärän vuoksi, joka on Euroopan maaperällä noin kolme miljoonaa. Yhteiskunnallisen ulottuvuuden käsittämiseksi, taloudellisen ohella, työntekijämäärä tulee kertoa kolmella tai neljällä, jotta luotaisiin kokonaiskuva alasta. Tästä seuraa tarve arvioida huolellisesti rikkomustapauksissa sovellettavia keinoja, toiveena päästä pikimmiten sovittamaan niitä yhteen ja näiden kanssa ennen kaikkea sovittamaan yhteen rangaistusasteikkoja. Lisäksi tulee heti tarkastaa todellisuudentajuisesti pyrkimys kuormata liikennealan yrittäjille koko uusien yhteiskunnallisten, sekä myös poliittisten, suuntaviivojen painolasti: alan työntekijöiden ja muiden maanteitä käyttävien, loukkaamattomien turvallisuusnormien lisäksi ovat nykyään ympäristökustannukset, joilla rasitetaan ulkoisten kustannusten lisäksi, jotka ala kantaa itse.
Vaarana on päätyä taloudellisten rasitteiden ylikuormitukseen, jotka johtavat pienimpien yritysten kuolemaan - ilmiöön, joka on jo läsnä ja ilmeinen koko Euroopassa -, joten on vähitellen ryhdyttävä täsmentämään Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymisvaatimuksia välittömällä työllisyyteen liittyvällä vastaiskulla yhteiskunnallisen polkumyynnin estämiseksi, joka uhkaa matalampien palkkojen maista, joissa yleiskustannukset ovat vähäisemmät ja turvallisuusnormit väljemmät.
Lopuksi, yhdistelmäliikenne: olemme kaikki yhtä mieltä siitä, että on hyvin aiheellista siirtää pyörät kiskoille, ja tällä on kiire, mutta missä nämä kiskot ovat? Brenneristä Frejus'hyn on olemassa useita hyviä aikomuksia, mutta perusteellinen rahoituskriisi vallitsee, mikä jättää vielä kauas nämä suunnitelmat.

Wijsenbeek
Arvoisa puhemies, haluan ensimmäiseksi onnitella entistä liikenneministeriä Schlechteriä, joka on laatinut erinomaisen mietinnön. Arvoisa puhemies, minun on kuitenkin sanottava, että olen itse asiassa erittäin pettynyt komissioon. Se, mitä täällä tapahtuu, on mielestäni häpeätahra komission maineeseen. Saamme nyt vuonna 1997 - kuten Sarlis jo sanoi - vuosien 1991 ja 1992 luvut. Alun perin meille luvattiin, että vuosien 1993 ja 1994 lukuja käsiteltäisiin samanaikaisesti. Niitä ei ole nyt, puolivälissä vuotta 1997, vieläkään saatu. Meille luvattiin, että voisimme keskustella sosiaaliasioista vastaavan komission jäsenen kanssa ajo- ja lepoaikojen noudattamisesta. Sen jälkeen sanottiin: ei, se ei ole tarpeellista, koska komission jäsen Kinnock on vastuussa asiasta. Ja mitä näemmekään. Yksityisyrittäjistä vastaava komission jäsen Papoutsis istuu täällä, eikä Kinnock ole paikalla välttyäkseen tältä kritiikiltä, joka ei ole erityisen mukavaa kuultavaa, arvoisa puhemies. Mitä komissio on nimittäin tehnyt? Se on tehnyt tällä välin uusia esityksiä valvontalaitteistosta, vaikka muutamat jäsenvaltiot, joiden joukossa teidän kotimaanne, arvoisa puhemies ja Santinin kotimaa, eivät noudata nykyistä ajoja lepoaikojen järjestelmää. Ne eivät tee mitään. Eivät anna lukuja. Ne eivät ole esittäneet mitään asioita. Yksinkertaista, sanoo jokainen: no, sitten teemme uusia esityksiä ja menemme askeleen pidemmälle, sen sijaan, että toteuttaisimme sen, mitä meillä nyt on. Komissio on luvannut tehdä uudet esitykset ajo- ja lepoajoista. Komissio ei ole tehnyt mitään. Sen on parasta mennä kotiin.

Van der Waal
Arvoisa puhemies, yhdenmukaistettu ajo- ja lepoaikojen soveltaminen asetuksen 3820/85 mukaisesti on vielä kaukana. Se käy ilmi päivänselvästi komission raportista, jossa käsitellään vuosia 1991 ja 1992.
Mikäli tulkitsen oikein tämän raportin lukuja, yksi kuudesta tarkistetusta ajoneuvosta ei täyttänyt vaatimuksia. Tämä kuva vahvistaa sen viisaiden ryhmän johtopäätökset, joka esitti vuonna 1994, että säädösten noudattamatta jättäminen on yksi suurimmista tieliikenteen ongelmista.
Lisäksi mietinnössä sanottiin, että jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja tarkastusten tiheydessä ja toteuttamisessa sekä määrätyissä rangaistuksissa.
Tämän seurauksena jäsenvaltioiden väliset kilpailusuhteet ja etenkin liikenneturvallisuus ovat vaarassa.
On oikeastaan ennenkuulumatonta, että meidän on toukokuussa vuonna 1997 puhuttava viiden, kuuden vuoden takaisesta tilanteesta, ilmeisesti siksi, että jotkut jäsenvaltiot jättävät raporttinsa tekemättä tai tekevät ne huolimattomasti eivätkä suhtaudu vakavasti säädösten noudattamatta jättämiseen. Arvoisa puhemies, haluan kysyä komission jäseneltä, voiko hän vahvistaa kollega Wijsenbeekin kysymyksen, jossa hän sanoi, että tietoja koskien vuosia 1993 ja 1994, jotka olisi sääntöjen mukaan pitänyt jättää ennen 30. syyskuuta 1995, ei vieläkään ole saatu.

Watts
Arvoisa puhemies, toivotan tervetulleeksi komission kertomuksen ja erityisesti esittelijän työn kaikkien niiden puolesta, jotka ovat huolestuneita liiallisista auto- ja kuorma-auto-onnettomuuksista koko Euroopassa. Tätä kaikkea on kuitenkin tarkasteltava komission äskettäisen julkaisun yhteydessä. Tämä julkaisu käsitteli komission tieturvallisuuden parantamisehdotuksia. Ilmeisesti tässä on jonkin verran epäjohdonmukaisuutta: komissio on aivan oikein suunnitellut toimia koko mantereellamme tapahtuvien tieonnettomuuksien vaatimien uhrien määrän vähentämiseksi - joka vuosi menetetään 50 000 ihmishenkeä - ja kuitenkin samaan aikaan jo voimassaolevia valtuuksia autojen, kuorma-autojen ja linja-autojen onnettomuuksien estämiseksi ei selvästikään täytäntöönpanna kaikkialla Euroopan unionissa.
Olemme myös huolestuneita siitä, että tämä ala laajenee nopeasti, joten joudumme todennäköisesti huomaamaan, että surmansa saaneiden ja loukkaantuneiden henkilöiden määrä maanteillä lisääntyy joka vuosi, koska perussääntöjä ei noudateta eikä niistä välitetä. Komission asiakirjassa kerrotaan, että jäsenvaltiot noudattavat sääntöjä huonosti tai eivät ollenkaan, eli lainsäädäntöä pidetään laajasti pilkkana, mikä on näiden liiallisten onnettomuuksien syynä, kuten hyvin tiedämme. Yhtenäismarkkinoilla ei ole olemassakaan oikeudenmukaista kilpailua, sillä jäsenvaltiot kieltäytyvät noudattamasta sääntöjämme ja asetuksiamme.
Tämä teollisuudenala on suuri. Kuten aikaisemmin mainittiin, teollisuus työllistää kolme miljoonaa ihmistä. Euroopan kilpailukyvylle kokonaisuudessaan on elintärkeää, että tämä teollisuudenala menestyy. Sen tähden otamme tyytyväisinä vastaan komission ehdotukset: tarkastusten kaksinkertaistamisen, laskelmien yhteensovittamisen, kuljettajien koulutuksen parantamisen ja ajopiirturien nykyaikaistamisen. On kuitenkin tarpeen, että kuljettajille säädetään lisäsuojatoimenpiteitä ja työajat. Toivon, että komissaari voi tänään kommentoida, miten monta syytettä on nostettu tähän mennessä niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka kieltäytyvät noudattamasta näitä sääntöjä ja asetuksia, ja kuinka monta syytettä on suunnitteilla. Jäsenvaltiot tulevat laiminlyömään edelleen sääntöjämme, kunnes asetamme ne tuomioistuimen eteen.

Grosch
Arvoisa puhemies, käsitellyt sosiaalimääräykset koskevat minunkin mielestäni ensisijaisesti ajo- ja lepoaikoja, ja jos muistelemme kahta jo mainittua lukua, kolme miljoonaa ajajaa ja noin 50 000 kuollutta, niin tiedämme, että tämä mietintö ei ole mikään pieni mietintö, jonka voisi ehkä käsitellä nopeasti perjantaiaamuisin, vaan se on mietintö, jossa liikennekomitean, sosiaalikomitean ja parlamentin jäsenten sekä kaikkien sellaisten ihmisten on oltava mukana, jotka ottavat Euroopan ja muiden teiden turvallisuuden todellakin vakavasti.
Tiedämme myös, että kilpailupaineen sekä kehityksen paineen alaisena erityisesti viime hetken toimituksien kohdalla tätä määräystä tarvitaan enemmän kuin välttämättömästi. Jos sitä ei oteta huomioon, turvallisuuden sekä keskeisten työolosuhteiden kustannuksella käydään kilpailua. Jos parlamentti aikoo nyt tulkita tilannetta, tekisin kolmen kohdan yhteenvedon. Nämä kolme kohtaa ovat mielestäni tehokkaan toteuttamisen kulmakiviä. Niitä ovat yhdenmukainen soveltaminen, yhdenmukainen sääntely ja yhdenmukaiset rangaistukset. Jos poikkeamme näistä periaatteista missään määrin, silloin kilpailua käydään Euroopassa edelleen turvallisuuden ja jopa kuolleiden kustannuksella.
Nämä kohdat ovat mielestäni tärkeitä, ja niitä voidaan tukea tekniikkojen kehittämisellä. Minun mielestäni meidän on keskusteltava kiinteiden, sähköllä toimivien ajopiirtureiden välittömästä käyttöönotosta. Parlamentti kannattaisi tätä aloitetta. Pahoittelemme tietysti tämän mietinnön myöhästynyttä arviointia, vaikka tiedämme, että nämä luvut, joita siinä on, evät ole parantuneet, vaan ainoastaan huonontuneet. Onnittelemme esittelijää hänen erinomaisesta työstään ja toivomme, että komissio antaa hänelle sen huomion, joka hänelle kuuluu.

Papoutsis
Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi onnitella esittelijää, herra Schlechteriä, hänen mietintönsä vuoksi. Mietinnössä todetaan aivan oikein, että jäsenvaltioiden antamat tiedot ovat puutteellisia eikä niitä ole laadittu siten, että niiden vertailu on mahdollista. On myös valitettavaa, että komission kertomukset ovat viipyneet, koska tietojen antamisessa on ollut myöhästymisiä tai niitä ei ole annettu lainkaan. Sen vuoksi komissio päätti esittää kertomuksen vuosista 1993-1994 enempää odottamatta. Haluaisin myös panna merkille, että herra Schlechterin mietinnössä onnistuttiin tekemään johtopäätöksiä jäsenvaltioissa vallitsevista valvontatason ja rangaistusmääräysten eroista ja vaikutuksista kilpailuun.
Unionin sisäisten maantiekuljetusten kasvava merkitys, jota vielä sisämarkkinat, mutta myös muutokset työsuhteissa vahvistavat - käsittääkseni aivan selvästi -, korostaa tarvetta saada aikaan tasapainoa vapaassa liikenteessä. Se alleviivaa tarvetta lisätä kilpailua sosiaalisien toimien avulla. Esimerkki tästä on säädös ajamisajan rajoittamisesta.
Herra Schlechter on aivan oikeassa korostaessaan, että tällä alalla on merkittävä määrä työntekijöitä, joiden työolosuhteet riippuvat säädöksen asianmukaisesta soveltamisesta. Siksi mietinnössä tehtyjä johtopäätöksiä on eriteltävä perusteellisesti. Tarkoitan nimenomaan tarvetta nostaa valvonnan määrä 2 prosenttiin, koska suurin osa jäsenvaltioista on jo onnistunut pääsemään nykyisen 1 prosentin tasolle. Lisäksi selvitetään sellaisten puitteiden luomista, joilla tehostetaan valvontaviranomaisten toimia.
Mietinnössä ehdotetaan, että muitakin kuljettajien työtä koskevia seikkoja otetaan mukaan voimassa olevaan säädökseen. Kuten kollegani herra Kinnock ilmoitti maaliskuussa liikennevaliokunnalle, hän on jo pyytänyt komission asianomaisia virastoja selvittämään keinoja laajentaa asetusta Nro 3820/85 siten, että siihen sisällytettäisiin muitakin turvallisuutta koskevia asioita. Tätä kysymystä selvitellään tarkemmin keskusteluissa työaikaa koskevasta valkoisesta kirjasta, jota kollegani herra Flynn valmistelee. Se tulee olemaan myös osa komission ja jäsenvaltioiden välillä käytäviä keskusteluja, joiden tarkoitus on selvittää jäsenvaltioiden tekemiä tulkintoja työajan käsitteestä tällä alalla.
Mietinnössä esitetään edelleen lisämuutoksia asetukseen Nro 3820/85, jotka koskevat pisimmän ajoajan vähentämistä, ja tuetaan tarvetta selvittää uusia keinoja valvontaan ja rangaistuksiin. Ajatus korvata sakot auton haltuunotolla on aikaisemmin esitetty komission maantiekuljetusten valvontavaliokunnassa. Se oli myös saanut asianmukaista huomiota asetuksen muutoskäsittelyn yhteydessä. Kyseinen käsittely koskee kaikkia asetuksen kohtia.
Olen erityisen iloinen siitä, että mietinnön viimeisessä kohdassa suositetaan kiinteän sähköllä toimivan ajopiirturin välitöntä käyttöä. Komissio uskoo, että se on avaintekijä asetuksen yhdenmukaisessa käyttöönotossa ja että se auttaa jäsenvaltioiden viranomaisia suorittamaan suuremman määrän tarkastuksia. Ottaen huomioon nykyiset rajoitukset jäsenvaltioiden budjeteissa uskomme, että tämä uudistus on välttämätön asianmukaisen valvonnan jatkamisessa ja tehostamisessa seuraavina vuosina.
Lopuksi, arvoisa puhemies, haluaisin vielä kerran kiittää parlamenttia tästä mietinnöstä ja haluan vakuuttaa teille, että kollegani herra Kinnock ja komissio kokonaisuudessaan ottavat vakavasti huomioon kannanottonne ja huomautuksenne.

Puhemies
Kiitän teitä, arvoisa komissaari. Olin lähes varma siitä, että kollega Wijsenbeek pyytäisi puheenvuoroa, mutta olen lähes varma myös siitä, ettei hän pyydä sitä vedotakseen asetukseen!

Wijsenbeek
Ei, arvoisa puhemies, esitin joukon tarkkoja kysymyksiä komissiolle. En saanut niihin vastausta. Kysyin komissiolta: koska saamme luvut vuosilta 1993 ja 1994? Kysyin: koska tehdään esitykset ajoja lepoaikojen muutoksesta? Mitä saimme kuulla komission jäseneltä: words, words, words . Katsomme asiaa, tulemme tekemään jotakin sen suhteen. Koska, koska, koska ne tulevat...
(Puhemies keskeytti puhujan.)

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 9.00.
(Istunto päättyi klo 20.02.)

